Regeringen vill se över målnivån för det finansiella sparandet
Regeringen kommer att ge Konjunkturinstitutet i uppdrag att analysera vilka konsekvenserna kan bli av att ändra målnivån för det offentliga finansiella sparandet från ett överskott på en procent till ett sparande i balans. Detta säger finansministern vid en pressträff idag.

- Det finanspolitiska ramverket har tjänat Sverige väl och kommer fortsätta att tjäna oss väl i framtiden, säger finansminister Magdalena Andersson.

När målet för det finansiella sparandet infördes av den socialdemokratiska regeringen 1997 angavs tre huvudsakliga motiv:

att återställa förtroendet för de offentliga finanserna och minska behovet av utländsk upplåning

att ge utrymme för stabiliseringspolitik

att bidra till att det offentliga skulle kunna möta den demografiska utmaningen framöver

- Idag, snart två decennier senare, ser vi att det demografiska tryck som förutsågs när ramverket antogs nu är en realitet. Vi ser att andelen äldre i befolkningen ökar. Det demografiska trycket påverkar både den offentliga sektorns inkomster, när en mindre andel förvärvsarbetar och utgifterna, när en större andel kommer att vara i behov av vissa välfärdstjänster. En konsekvens av en åldrande befolkning är också att sparandet i ålderspensionssystemet minskar. En bibehållen målnivå för det offentliga sparandet skulle kräva att staten ökar sitt sparande betydligt för att kompensera för detta. Då ålderspensionssystemet är konstruerat för att vara stabilt framstår det inte som att en sådan kompensatorisk åtstramning är motiverad. Tillsammans med statens låga bruttoskuld och stora nettotillgångar gör det att argumenten för en målnivå för den offentliga sektorns sparande på en procent är svagare idag än vid införandet. Därför är det rimligt att nu se över målnivån, säger finansministern.

-På kort sikt skulle budgeteffekterna bli små av att byta målnivå. Då de offentliga finanserna idag har ett betydande underskott kräver även en lägre målnivå att reformer finansieras krona för krona de närmaste åren. På längre sikt frigörs dock ett visst utrymme för offentliga investeringar, säger Magdalena Andersson.

Konjunkturinstitutet kommer inom kort att få ett uppdrag att analysera vilka effekter som en ändring av målnivån för den offentliga sektorns finansiella sparande till noll procent skulle få för de offentliga finanserna, tillväxten och sysselsättningen. Resultatet av analysen ska presenteras senast i mitten av augusti 2015.

