av å; till och trå; längta, tråna. Att ha starkt begär till någon eller något. ”Hist.: sedan 1559.” (NEO) ”Men jag älskar att känna en man jag älskar tränga in i mig, och jag känner detsamma även om det bara är en man jag åtrår mycket men inte säkert älskar.” (Hite 1977) ”Å är Återhållsamhet men Åtrå även/ blir hon alltmer svår — hjälp till med näven.” (Tankekorn) ”Hon drömmer och ber om att lustens ledsagarinna ska sänka er båda in i rubinröd åtrå och föra er långt bort från den platta kärlekens marker, långt bort från Bingolotto och frysta grönlandsräkor.” (Måtte jag vilja ikväll. Ottar 2/96) "Man kan tro det, ty Johannes Ingelsson har en grann hustru, åtrådd av många innan hon blev hans." (Man och hustru emellan ur Moberg 2023) "...det kyrkliga fördömandet av all slags eros, liksom inställningen att kvinnans enda syfte när det gäller det intima livet är att se till att barn föds och göra så att männen inte behöver 'brinna av åtrå'." (Västerbro 2025 s 100) Se även under mek.


(sl) slå en åtta; pissa. Jämför under sju.


se aa.


(so) en obehagskänsla som påminner om illamående. Vanligen orsakad av  ett motbjudande sinnesintryck. Tyska Ekel med samma betydelse. 1 pedofil*. 2 homosexuell*. 3 bisexuell*.


(so) vidrig, äcklig person.


(so) pedofil*. Se även gubbe.


(sym) när något är så äckligt att man är spyfärdig.


gammalt skällsord använt om en alltigenom vidrig person.


(euf) könsorgan. Ädel; förnäm, utmärkt. ”År 1609 lade exempelvis en välbeskänkt värdshusbesökare upp ’sa partie honteuse sur un tranchoir’ (’sin ädla del på en skärbräda’) och uppmanade sin supbroder att göra detsamma så att man skulle kunna se vem som hade den största.” (Duerr 1998) ”Den härlige ynglingens ögon gnistrade av eld och blickar och rörelser uttryckte höjden av hänförelse, vilken jag började dela nu när jag kände honom i mina ädlare delar.” (Cleland 1964/1749)

"Gamla sägner berättar att det ligger en jätte begravd i Gröstorp. Jätten sträcker ut sig  i både tiden och landskapet, från  våtmarken vid Tommarpsån och upp över kullarna norrut. Stenstuan, jättens hjärta, en gravhög från bronsåldern och jättens ädlare del en sten som restes under järnåldern. Våtmarkerna vid jättens fötter fanns här genom hela forntiden och det viskas om guldringar som hittats här. Det vilar en jätte i landskapet." (Maria Heijbel, Österlens museum) Norsk slang har ”mine edlere deler” och ”min aller edleste del”.


(sl) se under sten, stenar.


(euf) 1 äga någon; könsakt.  Ha, rå om. ”Hon: —Tro inte att du äger mig bara för att du ägt mig.” Nyström (1910) berättar: ”Hon (21-årig bildad affärsanställd kvinna) meddelade, att då hennes fästman, ’som alltid lefvat återhållsamt, nyligen bad mig att få äga mig helt, nekade jag ej; jag älskar honom, det var ej någon låg sinnlig känsla, som föranledde mitt medgifvande’.”  ”—Jag vill äga dej. Så säger han också. Det är struntprat. Människor kan aldrig äga varandra, man kan vara ense om en sak, ha någonting gemensamt, men en människa kan aldrig äga någon annan.” (Holm 1965) 2 äga fitta; flickvän, fästmö, hustru, älskarinna.


(sl) 1 två ägg i korgen (pungen); testiklar. ”Vi smekte den, rullade hans ägg och kramade hans stång som kändes alldeles het i våra händer.” (Salten 2009) 2  lägga ägg; skita. ”Så fort jag tagit emot den började libertinen sin operation, han slukade snarare än åt det fina, helt färska lilla ägg som jag just hade värpt åt honom...” (de Sade 2005/1785) Se även värpa. Norskan har legge egg för att fisa, fjärta. 3 små bröst i olika varianter, som hårdkokta; små hårda bröst, löskokta; små lösa bröst samt (vänd)stekta; små platta bröst. Norsk slang har påskeegg. 4 könscell hos kvinna. ”Hist.: sedan 1778.” (SO) ”Kännedomen om människans befruktning blev givetvis icke allmän egendom förrän man upptäckte det mänskliga ägget och detta skedde först med säkerhet 1828 [jämför under äggledare] av von Baer.” (Olsen 1950) Norskan  har legge egget om man som gör kvinna gravid. Se även ovarium.

påskeegg
värpa
ovarium
egg
legge
legge egget


(sl) 1 fjärta. 2 skita.


(sk) stinkande vagina. Se också låda.


(sk) stinkande fis*.


(sym) pung*. Se även hållare.


(för sl) dum, tönt. Uppgift från Latin Kings lilla slanglexikon på www.redlinerecords.com.


(sl) stinkande fjärt*.


(sym) kvinnans underliv. Äggstock hos fjäderfä. Detta enligt Byrman (1989) som ger exemplet ”hon har haft honom i äggkassen ordentligt”, vilket lett till att hon blivit gravid. OFVG har äggkass(e); viss del av hönsgump. Se också gump och kasse.


italienaren Gabriello Fallopio (död 1562) var den förste som ingående beskrev kvinnans äggledare. Därför kallas de också ibland för fallopios rör. Först kallades äggledarna för kvinnliga testiklar och inte förrän 1662 fick de sitt nuvarande namn.


sker när ett moget ägg en gång i månaden lämnar äggstocken*. Enligt SO är ordet ”hist.: sedan 1932”. "Jag börjar närma mig klimakteriet men i cykeln är det klockrent när jag har ägglossning, då blir jag enormt upphetsad och sedan precis före mens." (Kalmér 2022 s 16)


(sl) illaluktande fjärt. Jämför mög, mök.


(sl) stinkande, lös  prutt*.


kvinnans båda könskörtlar belägna på varsin sida om livmodern*. Ordet ”hist.: sedan 1697”. (SO)  Se även ovarium.


(sl) se under sås.


(sym) sperma*. ”Det är en konstig smörja, ungefär som äggvita. Äckligt och kletigt som löskokta ägg till frukost.” (Hite 1982)


(lmo) kalsonger*. Tyskan har eierwärmer för samma plagg.


fornsvenska äkta, echta, äkte, medelnordtyska echte; genom äktenskap förenad. "Edgard Kyren med sin fru Katarina [S:t Brittas dotter] lågo kalla vintren på bara golvet särskilt, fast hon var 18 år. Men [de] kunne ej förmås till äkta levnad,..."  (Linné [1700-t] 2022 s 65)


fornsvenska ækte(n)-, æktaskap, danska egteskab. Lån från medellågtyska echteschap. ”Hist.: sedan 1433 (Kalmar stads tänkebok).” (SO)   ”Leva under äktenskapliga former”; enkätsvar från 32-årig man, som säger sig använda uttrycket när han talar med sin svärmor om samlag inom äktenskapet. "Hassaniycharaberna i Afrika ha vad man kalla ’trefjärdedelsäktenskap’, som bestå däri, att hustrun är lagligen gift med mannen för tre dagar av fyra; så att hon är fullkomligt fri den fjärde, då hon må skänka en vän sin gunst.” (Nyström 1921)

Vitt äktenskap; äktenskap där samlag mellan makarna inte förekommer. ”Och jag har varit honom trogen under alla år, även när vårt äktenskap blev vitt.” (Drougge 2003) Kress (1905) har vildt äktenskap: ”Det finnes, såsom allom bekant, en medelväg mellan att vara gift och att vara ogift, nämligen att lefva i konkubinat* eller så kalladt vildt äktenskap.” Se också  beblandelse, omfamning och umgänge.


se omfamning.


(euf) att som äkta maka (någon enstaka gång även make) ställa upp på maken/makans sexuella krav. "Med synnerlig hänsynslöshet och brutalitet behandla ett stort antal män sina hustrur ifråga om fordran på samlag, den s k äktenskapliga plikten; och fråga ej efter hustruns önskan eller hälsa och krafter, varigenom de grundligt förstöra all kärlek och ömhet.” (Nyström 1921)

Denna plikt gällde fordom även mannen, åtminstone om man får tro Bengtsson (1994), som berättar att franska domstolar ända fram till 1677 kunde beordra offentligt samlag inför sittande rätt i samband med äktenskapliga tvister. Visade sig mannen inte vara potent nog att fullfölja akten, hade kvinnan rätt att upplösa äktenskapet. Men uppvisade han tillräckligt stor mannakraft, lades målet ner.

Även om man i Sverige inte gick så långt som till samlag inför sittande rätt, så hade man ändå sätt att utröna om en man kunde utföra sin äktenskapliga plikt. ”Skrivelsen hade inlämnats i ett skilsmässomål till Tunge, Stångenäs, Sörbygdens och Sotenäs härads laga sommarting i Kvistrum år 1806. [...] ’Jag undertecknad har på begäran synat, besiktigat och visiterat rusthållaren Rasmus Rasmusson i Balinsdalen på sin Penis, som befinner sig i följande Situation, nämligen endast 2 1/2 tum lång och ungefärligen 1 tum i diameter, förhuden mycket tilldragen öfver Caput [huvud], Tisticula mycket små och hopkrumpen och för öfrigt Penis af mycket dålig Couleur och föga fallen för någon Erektion. Ehuru ofvan förmälte Rasmus Rasmussons Membrum Virile på två och en halv tum icke håller den af M W Consistorium utsatta mått kan jag dock icke med säkerhet förklara, att den Ad Propagationem är alldeles incapabel, hvilket härmed på aflagd ed intygas. Uddevalla den 3 mars 1806 J. O. Sandbeck Regementsfältskär vid Kongl. Bohusläns Infanteriregemente’.” (Hansson 1994)


(åld) se umgänge.


otrohet inom äktenskapet. Tidigare hade den som begått äktenskaspsbrott kommit undan med  böter eller skamstraff, men när Karl XI införde mosaisk lag (1607-1608)  dömdes brottet efter bibelns  3 Mos 20:10:  "Om en man begår äktenskapsbrott med en annan mans hustru, skall både äkternskapbrytaren och äktenskapsbryterskan straffas med döden." NEO har ordet ”hist.: sedan 1755”. Enligt 1864 års strafflags beteckning på hor* och tvegifte.* 1937 avskaffades straffet för horsbrott och bara tvegifte kvarstod som äktenskapsbrott. 1942 överfördes tvegifte till brottsrubriceringen ”brott mot familjen” och därmed försvann termen äktenskapsbrott ur lagstiftningen. ”Faktiskt begick jag äktenskapsbrott och blodskam* med honom varje dag i mina tankar, vilket i grund och botten var lika brottsligt som jag i verkligheten hade begått synden.” (Defoe 1944/1720) "Så började min bana som äktenskapsbryterska. Elis var mig en god medtävlare. Vi betraktade varandras affärer med ett löje och kom ständigt med lustiga pikar och putz." (Burman 2021 s 164)


(dial) säger gotlänningen om ”lössläppta” hundar, något som Rietz (1867) vill ha till att ”göra sitt tarv*”.


(euf) åldras här pga graviditet. Uppgift från man (f 1906 och från Kalix) som ger följande exempel yttrat av hans far född 1878: ”Ja, så började hon äldras, och då gifte hon sig med Simon.” (Byrman 1989)


(åld so) enligt SAOB  skällsord för person, avskrap, avskum. Fsv äla; föremål för gäckeri, sv dial äl(e); lymmel, idiot.  "Sadana ett grofft beest och skogzäle, som är föga bättre än ett oskiäligt creatur." (Konung Gustaf den Förstes Registratur, utg af Riksarkivet 1-29 Sthlm 1861-1916)


(sl) möta älgen; spy.


(sl) stor skitkorv. Jämför klubba.


se under trillingnöt.


fornsvenska ælska. Söderwall (1914) presenterar ordet som älska, hafva kär. Ett nordiskt ord troligen bildat av ett germanskt verb med betydelsen att föda. Frisell (2021) har "Kanske till samma rot med betydelsen 'brinna, lysa' som eld." Älska i betydelsen ha könsumgänge med någon ”hist.: sedan 1921”. (SO) Det går bra att älska varandra utan att därför älska med varandra och tvärtom. ”Jag tror att du vill knulla mig. Sätta på. Dra över. Inte älska med, det skulle förutsätta för det första kärlek och för det andra att jag var med. Älska med är den vidrigaste benämningen på lösa förbindelser jag vet. Jag förstår inte på något sätt hur man kan älska med någon man inte älskar.” (Terapi i Närstrid: Vanessa 2005)

”Man kan älska barn, sanningen, skönheten, musiken, kärleken, konsten, livet. Man kan också älska en annan männska, och det händer att man samtidigt älskar med hjärtat och knullar med kroppen.” (Holm 1965) Engelska make love i bruk sedan 1600-talet. OFVG har älska; para sig med, betäcka (om tupp).

Några manliga röster om ordet: ”När det varit ett enormt knull” (man 36); ”Romantiserande” (man 26); "Positivt, men sorgligt slitet och missbrukat ord” (man 24). ”Ett äkta par sökte mig. När jag undersökt kvinnan, som hade ett i detta sammanhang likgiltigt lidande, kom vi att tala om hennes och mannens könsliv, och då sade mannen: — Doktorn förstår nog att jag är ledsen över det, men när jag ’älskar’ min hustru, ligger hon och läser tidningen.” (Fabricius-Møller 1946)

”Fråga: Varför använder doktorn uttrycket ’älska’ om könsakten? Älska är dock ett mycket vidsträcktare begrepp som också omfattar mycket själsligt. Svar: Det ni skriver är nog så rätt, men undan för undan har ordet ’älska’ i allmänt språkbruk fått två betydelser. I satsen ’Hans och Elsa älskar varann’ betyder älska något helt annat än när man säger: ’Hans och Elsa älskar tillsammans’. Var och en känner till skillnaden i betydelsen. Om vi bara hade ett kort ord för ’att stå i förhållande till varann’. Men det har vi inte och därför har vi tagit det lilla ordet ’älska’ och klarar oss med det, även om ni har alldeles rätt i, att älska i hög grad också innebär något själsligt. Men förresten: tror ni inte att det också behövs själ till könsakten? Jo, det gör det, om parterna verkligen älskar varann och älskar tillsammans.” (Fabricius-Møller 1950) ”Men jag älskar att känna en man jag älskar tränga in i mig, och jag känner detsamma även om det bara är en man jag åtrår mycket men inte säkert älskar.” (Hite 1977)


fornsvenska älskare, isländska elskari; älskare, en som älskar. Uppgift från Söderwall (1914) som också har  "Älskare, en som står i kärleksförhållande till en qvinna". Ordet "Hist.: före 1520". (NEO) Om man som  har ett tillfälligt förhållande med en kvinna.  Även om kvaliteten på samlagets utförande, t ex en eldig respektive usel älskare. Ordet ”hist.: sedan ca 1385 (Klosterläsning). (SO) ”När jag talar till min älskare kan jag göra det genom att smeka honom och smeka honom genom att tala till honom. Man har sina två uttrycksmedel — språket och den kroppsliga beröringen.” (Ahlmark Michanek 1962)


fornsvenska älskarinna. ”Hist.: sedan 1529 (Historia Trojana).” (SO) Främst om kvinna som har ett intimt förhållande med man hon inte är gift eller sammanboende med. ”Det är, ser du, den eviga historien, männen vill ha en älskarinna, som är förståndig och trogen, som ingenting kan inträffa med, och efter några månader, då de känna allt om henne, tråkar hon ut dem till döds.” (Ramos 1946) ”Lät från din syn försvinna,/ Movitz, Movitz,/ Hvar skymt utaf din älskarinna... (Bellman F E nr 52) "Våren 1461 ska drottningen ha gått med på att bli hans älskarinna, och när hösten kom var hon gravid med Cuevas barn —  till kungens stora förtjusning." (Bagerius 2017)


(fsv) älskande, förälskad, kärleksfull, kärleksträngtande. Uppgift från Söderwall (1914).


enligt NEO är ordet ”hist.; sedan 1773”. Här smeknamn för kuk. ”Min älskling du är i min ros*”. Travesti på Evert Taubes (1890—1976) ”Min älskling du är som en ros.”


fornsvenska älskoghe, fornisländska elskhug; erotisk kärlek, kär person. I uttrycket älskogha vili;  "tillmötesgående af) [ngns] älskogsbegär."  (Söderwall 1914) Från samma källa kommer älskogs luste; kärleksnjutning.  Enligt SO ”hist.: sedan 1430-talet (Prosadikter fån Sveriges medeltid).” Ordet bildat av älska och håg, med bortfallet h i (h)åg. Tidigare även om Guds- och moderskärlek s k ren kärlek, men numera blott om könskärlek och då ofta med skämtsam anspelning.

I Ordspråksboken kap 7 berättas om Den omoraliska kvinnan: ”Hon tog nu honom fatt och kysste honom och sade till honom med fräckhet i sin uppsyn: ’Jag har bäddat min säng med sköna täcken, med brokigt linne från Egypten. [...] Kom låt oss förnöja oss med kärlek intill morgonen, och förlusta oss med varandra i älskog’.” (Bib 1981) ”En fullsaftig ynglings nerver och ådror kunna hava onaturlig benägenhet till de rörelser och uttömningar av sädesvätskan som förefalla vid älskogsnjutningen.” (Nyström 1921) ”Men den (erotisk fantasi) har i gengäld förföljt mig länge, och den är alltid likadan utan variation — med undantag av en enda gång, då jag fick orgasm vid tanken på älskog med en präktig, imaginär son.” (Brøgger 1974) Även älskogskrank; kåt.  ”Hist.: sedan 1777”. (NEO)

Min jämtländske sagesman (f 1929) berättar om en i och för sig begriplig missuppfattning av ordet älskog. I den handskrivna katalogen i ortens IOGT-bibliotek hade en bibliotekarie i början av 1900-talet som boktitel fört in ”Ung älgskog” för H Pontoppidans bok ”Ung älskog”. I sin roman Montecore (2006)  tar Jonas Hassen Khemeiri  upp både älgskog och vildhare (vildhavre).


se brand.


kåt*. ”Hist.: sedan 1777.” (SO) Krank = sjuk. "Han blev nu fåfäng, älskogskrank och sällskapssjuk. Han började gå på teater och hänga efter aktriser, klottra vers och låta trycka dem." (Boswell 1951)


se lek.


se muskel.


(euf) kvinnans könsorgan. Ordet från Stefan Hammarén (Vita brevet 2006) där det bl a heter: ”... lega älskälvsboet krypinknackpå ...” Se även bo (1).


(euf) 1 bög efter engelska fairy; fe, älva. ”En kväll kom min mor in till mig när jag höll på att lägga mig. Hon sa att jag inte fick krama och kyssa min kompis (en tolvåring kamrat) längre. Jag frågade varför. Hon sa att det fanns älvor — eller snarare människor som var som älvor. Plötsligt fylldes världen med magi för en stund. [...] Men sen började hon en lång förklaring som jag inte begrep ett dugg av och talade om män som tycker om män istället för kvinnor.” (Hite 1982) 2 (sym) älva, elva, snor som rinner ur båda näsborrarna och bildar siffran elva.


(sl) ha god ämnesomsättning; spy, kräkas.


fornsvenska ænde, norska och danska ende; ett gemensamt germanskt ord t ex tyska Ende och engelska end.   Slutet på någonting. Ordet ”hist.: sedan 1821." (SO)   Men ända är äldre än så. Nordstrand (1973) har med följande utdrag från en bellmansk dryckesvisa (1700-t) ”Drick sista droppen; /Nu tumlar kroppen,/ Kom afund, skåda, kyss oss i änd". 1 ända är ett neutralt ord för den sak som kallas bak, men användandet av ordet kan ändå ta en ände med förskräckelse, något som följande exempel ur Stilblommor och grodor (Holmkvist 1962) vittnar om: ”Allting haver en ända, så ock Napoleon”, samt ”Ett metspö är upphittat av en fröken, som har en blykula i ändan”. ”Kraftiga ben, rundhöftad och svällande bred över ändan.” (Arendorff 1949) 2 (sl) bli mör i ändan; dö. 3 (euf) blöt i ändan; havande. ”... eller gick det för dig som för lappgumman som två gånger under livet blivit blöt i ändan och första gången glömt att fråga efter namnet på nybyggaren, och den gången hade det behövts för det blev en pojktölp, andra gången var det inte så noga.” (Pohjanen 1984)


fornsvenska ändalykt, ändelökt; "slut, i sht om lifvets slut el. sista tid." (Söderwall 1914) Men i fornsvenskan finns också betydelsen stuss. Uttrycket han mötte sin ändalykt; han är slut, död.  1 (euf) stuss, röv.  Ordet sammansatt av ända, ände* och fornsvenska och svensk dialekt lykt; slut. Ordet känt i fornsvenskan i betydelsen stuss*.  Lykt är en bildning till lycka; stänga. Ibland, vid t ex domstolsförhandlingar, talar om att ”förhandlingarna hölls inom lyckta dörrar”. ”Inte behöver min ändalykt bli större än den redan e av Guds försorg.” (Kallenberg 1999) "Sonen går full med lungesot, enda sonen, dageligen spör sin ändalykt." (Linné [1700-t] 2022 s 61) "Han har fått den på ett kontrakt mä den onde* förstås. Å dä kontraktet löper nog ut med tiden. Dä kommer att gå rackarn* illa på ändalykten." (Rackarens Johannes ur Moberg 2023) "Den stoppade stolen var inte bara skön att sitta på, den gjorde att hon slapp frysa om ändalykten halvårsvis." (Segerlund 2021 s 42)


(lmo) avträde, toalett.


fornsvenska ända tharmber. Jämför äldre nordhögtyska endeldarm. Den sista, raka biten av tarmkanalen fram till ändtarmsöppningen. Uppgift från Söderlund (1900) som också har citatet: "hans tarma wara losnadhe j honom ok syndher slitne." (Sagan om Didrik af Bern. Utg. af G. O. Hylthén-Cavallius 1850—1854) Ordet "hist.: sedan senare hälften av 1400-talet." (Latinskt-svenskt glossarium) (SO)  "Morfar kom han till mötes å förde genast in ett par fingrar i hans lättretade ändtarm å kysste han ömt å hett.” (Teratologen 2003) "En gång var det en kvinna som hade ändtarmen full av skit. Det fungerade som glidmedel samtidigt.” (Nielsen: Bland två. Subaltern 3/2006) Se även tarm.


(sl) bög*. ”Glöm inte att kika extra noga från A till Ä, sa Bäckström. Ö kan du strunta i däremot. [...] Ja, i telefonboken hans. Från analakrobat till ändtarmsartist.” (Persson 2003)


(sl) bög*, homosexuell. ”Som svar slog dom ner mä, förgrep sä på min ännu jungfruliga ändtarm å bar mä avsmullen till den avfrostade isboden bakom Efraims garveri, där ja stängdes in.” (Teratologen 1998)


1  fitta i uttrycket våt strandäng som ordet fitta möjligen kan härledas från. Se vidare under fitta. Norsk slang har den våte enga; kvinnligt könsorgan.


(sym) höra änglarna sjunga; få orgasm. Även änglapiss för nattlig sädesuttömning under drömpipa*. Danskan har englefisse för samma sak. Änglarna är ju enligt folktron feminina. Fallen ängel (åld); prostituerad.


(sl) ta ett dopp i änglagård; knulla.


(euf) ironisk benämning på kvinna som mot betalning tog emot oönskade spädbarn (ibland även äldre fosterbarn) och sedan vanvårdade dem så att de dog. Vanligt förekommande under 1800-talet. ”Signe förstår av Fias uppsyn att de tänker samma tankar. En änglamakerska står framför dem, en sån som fortast möjligt förpassar små oönskade människobarn till himlen.” (Kallenberg 1999)


(sl) "dåligt, svagt kaffe". (Dahlman 2012)  Se även piss, pissa.


(euf) avlida, dö.


(euf) den daggvåta ängsmarken; fittan. Jämför våtängsmark.


(euf) dildo*. Konstgjord kuk av ben, läder eller gummi. En del är försedda med sprutanordningar och blåsor som kan fyllas med varmt vatten eller mjölk.  Se också jungfrutröstare.


(sk) förstoppad.


(dial) ända, ände; yttersta delen av något. 1 ollonet*. 2 (sk) ändalykten*. Uppgift från Ohlmarks (2004) som menar att kyss ännen är finare än både kyss mej i röven och kyss maj där bag.


(sl) knulla.  Klättra upp på.  Engelska enter; inträda, och tysk slang entern; knulla, av latin intrare; inträda. ”När man väl hade ’äntrat’ en kvinna kom hennes lidelsefullhet av sig själv.” (Duerr 1998)


har i alla tider varit symbol för livsfrämjande krafter som älskog, fruktbarhet och ungdom. 1 (sym) alltsedan Edens lustgård har äpplet förknippats med den förbjudna frukten. Det står ingenstans i Bibeln att kunskapens träd var ett äppelträd, men nog har äpplet, och speciellt då dess kärnhus, fittform alltid. ”Genom den tunna klänningen sågs konturerna av hennes slanka, vackra kropp avteckna sig mot gatans solljus. — Vet du att du är genomskinlig som en astrakan? viskade Westermann över hennes axel. — Ser du kärnhuset då? replikerade hon rappt och ganska högt.” (Nilsson Piraten 1943) 2 äppel, äppelpåse; testikel, testikelpung. 3 om runda bröst. Hjelmqvist (1904) har sodomsäpple och exemplet: ”Ett Sodomsäpple är den runda (kvinno)barm;/ Den svekets aska i sitt sköte gömmer!” (Z T Björck, Sandkornen 1855) Här är det fråga om fabelns sodomsäpplen, som enligt sagan växte vid Döda havets stränder och hade en vacker yta, men inuti var fulla av ett svart stoft. Bildligt om något som ser vackert ut men saknar värde. Stoftet eller askan är ett minne av det uppbrända Sodom som skildras i Bibeln (1 Mos 19). 4 en äppelhalva har formlighet med en rövhalva och förekommer bl a som emoji. Se även päron. 5 formlikt om hästskit. Amerikansk slang har road apples för samma fenomen.


(sl) äppelformad stjärt*. Se även under päron.


(sym) kuken. Se vidare under träd.


(åld) 1 i uttrycket sin ära;  om en kvinnas könsorgan. ”Det förekom ibland också att en kvinna tog ett skamgrepp på en annan kvinna för att smäda henne. Sådana förolämpningar straffades, vanligen med böter, så i Giessen 1568: ’1 florin betale Niclaus’ från Herborn hustru för att hon tagit Melchiors från Dillenburg hustru på hennes ära (Ehren)’.” (Duerr 1998) 2 oskuld. ”Här erövrar en lysten pater prior nattetid en jungfrulig ära, som han länge varit på jakt efter.” (Erotikens historia del 2) ”Mor hade lagt henne på hjärtat att hålla det hon lovat inför prästen och aldrig glömma, att det dyrbaraste en fattig flicka ägde, var hennes ära.” (Möller 1919) ”Jo, en sak till fattades förutom min s. k. ärbarhet, och det var — behån!” (Stiehler 1950)


(euf) fornsvenska ærende, ærande; naturbehov, tarv. Gemensamt germanskt ord, t ex danska ærende och engelska errand, av omstridd härledning, men Wessén (1982) menar att ordet kan vara verbalsubstantiv till isländska inna; utföra, arbeta. Ordet förekommer i uttryck som det ålderdomliga ”at göre sit ährende” och Bergman (1919) ger ett något modernare exempel: ”Vid husknuten stannade de i ett ärende och lektorn råkade se in genom ett fönster, vars lucka stod på glänt.” Björkman (1937) berättar om ett radioföredrag där talaren sa att han gick bakom ett tempel i Kina ”i ett högeligen privat ärende”. Norskan har et nødvendig (lite) ærend.


(so) ”För kvinnorna är kränkningarna och tillvitelserna som används främst av sexuell natur. ’Hora’ har nämnts, men till kategorin får även ’kona’, ’luder’, ’äreskämmerska, och naturligtvis ’fransosmärr*’ läggas.” (Helgesson 2003)


fsv ært. Germanskt ord med oklar etymologi. Här symboliskt för  1 klitoris; vars yttersta del ibland inte är större än en ärta. Därav ärttango; onanera. ”Han omslöt den mörkskära, glatta sockerärtan med sin mun. En rysning genombävade henne från svansbenet till fontanellen.” (Anderberg, Kärlek 4/1965) ”När han fann den hala ärtan slutade Nathalies upp-o-ner-rörelser tvärt, och hon tryckte sig mot honom, slängde sig bakåt så att bröstvårtan for ur hans mun med ett slemmigt ’svopp’.” (Wahl 2004) ”Uråldriga tystlåtna tortyrfyllon haltar genom de kökkenmöddiga smultronställena, blänger menande mot alltför välryktade skrev, medan de förståndiga flickorna botfärdigt suger, spyr och gråter, febrilt gnidande sina nitälskande spritärtor.” (Teratologen: Orgasmkrematoriets härlighetsutgjutelse. Subaltern 3/2006) 2 ärtor; små kvinnobröst samt mansbröst. 3 ärter med fläsk (sl); ballar med kuk. 4 ärtor; små testiklar. 5 ärta; snygg, sexig tjej.

.


(sl) 1anus, för de ”skott” (fisar, fjärtar) som avlossas därifrån, efter det man ätit ärtor. Se också grötbössa och rovbössa. 2 kuk. ”Lill-Ivar kom inrusande till skolläkaren, knäppte upp gylfen tog fram ärtbössan och sa:—Titta på den här!” (O’Månsson 1967) Se även bössa (2).


(so) ovanligt klantig och korkad person.


(sl) snygg, snitsig, sexig. Känt sedan 1950-t. Kan höra ihop med ärta (dial); egga, reta. ”En ärtig tjej.”


(sl) dra en ärttango; runka, onanera. Se även tango.


1 (åld) underliv, (förvarings)ask.  Hon har fått något i äskan. Ålderdomligt om gravid kvinna från Göteborg enligt man född 1927. (Byrman 1989) 2 (nyo) ”försöka få till det”. (SAO)


(svr) æs för fan; äss för fan. (OFVG)


(lmo) försvenskning av engelskans asshole*, skällsord till ett riktigt arsle.


(sl) knulla oralt antingen som cunnilingus* eller fellatio*. Äta fisk/kisse; om fitta, och äta korv; om kuk. ”Ja, alltnog till denna asketiska fattiga bygd, vars innevånare enligt sin tro skylde sig även under samlaget, kom Korpela, en finsk självutnämnd präst. Han predikade frihetens och samhörighetens evangelium. Med læstadianernas egna bibelord fick han fram en helt annan tydning. Att ’äta’ som Bibeln föreskrev, att ’äta av varandra’ avsåg bara ett: att älska med varandra. Utan åldersgränser, eftersom alla tillhörde samma familj, människofamiljen. Klä av er och ät av varandra! Rikedom större än allt annat är kärleken och den håller ni egoister instängda att ruttna i sin ensamhet. Det blev en våldsam väckelse. Det hölls möten i gårdarna, där dopen för nytillkomna skedde genom avklädning och ’ätande’.” (Sjöström 1973) ”Jag älskar att bli ’äten’ med snabb slickande, kittlande tunga på clitoris, allt åtföljt av slurpande och gutturala ljud.” (Hite 1977) "Plötsligt kände jag hennes varma och omslutande mun. Hon åt mitt kön och skulpterade det med munnen. Hon frigjorde min kropp från rädsla och gjorde mig oblyg. Det var min första fellatio*." (Kalmér 2024 s 238) Se också tugga och äta.  2 Norrmännen säger ”hun har fått i seg noe hun ikke har spist” (ätit) om att vara gravid.


avkomma, barn. ”Hist.: sedan mitten av 1300-talet (Konung Magnus Erikssons Landslag).” (SO) ”De får en ny ättelägg”; tillökning i familjen.


(euf) kortvarigt kärleksförhållande. Fornsvenska ävintyr; äventyr risk, saga, slump.  Medeltidslatin adventura; händelse. ”Hist.: sedan 1430-50 (Hertig Fredrik av Normandie)." (SO)


(dial) slem, sörja. (se do)


(sym) 1 kvinnligt könsorgan. ”Samma uppgift som näsen hade vissa öar. Enligt Tacitus dyrkades fruktbarhetsgudinnan ’på en ö i oceanen’. Man har diskuterat vilken ö detta varit, men det finns sådana öar i många sjöar.” (Envall 1969) Öarna låg ju i vattnet (sjöar, hav, floder) som representerade fruktbarhetsgudinnans cunnus*. C-M Edenborg menar, i inledningen till Köttets poesi (1995),  att ön i Per Daniel Amadeus Atterboms (1790—1855) Lycksalighetens ö ”inte kan vara annat än den kvinnliga frodlemmen*, dit Astolf drar sig undan från världens buller och larm. Denna ö är ju betäckt med ’det skäraste hull’, genom vilket de underbara safterna kan skönjas.” 2 (sym) rumpa, röv. ”Ta dej i ö’et!”; i ändan (slutet) av alfabetet.


(fisv) lindrig svordom du söta/salta öde; du milde, milde himmel, gudars skymning, kors i taket och liknande.


(lmo) "När man inte vet om det är en fis eller bajs men testar ändå". (fittkramp.se)


1 (sym) öga, brunöga; arselhål. ”Och så högst upp såg han det gudomliga ögat blicka ner mot sig under buskiga ögonbryn.” (Olofsson, Kärlek 13/1970) I förortsslang finns det skämtsamma  var försiktig med (tupp)ögat underförstått så ingen knullar dig i arslet. 2 (sym) det oseende ögat; urinrörets öppning på ollonet*. 3 (sym) bröstvårta, ”ögon på skaft”. 4 (euf) graviditet. Från Malung kommer ”det blir fler ögon åt henne”, ett folkligt talesätt om kvinna som ska föda barn. Detta enligt  man (f 1905). (Byrman 1989) 5 ögat som erotisk signalgivare. Ekenstam (1993) skriver att ”Ögonen får framför allt inte avslöja sin ägare. Blicken får inte visa känslor eller begär som enligt sällskapslivets oskrivna lagar inte får uttryckas. Inte minst sexualiteten måste hållas i schack.” Ekenstam citerar Correus (1905) som uppmanar kvinnor att "hålla sina ögon i styr, så att de icke ystert flyga kring och sqvallra om egarinnans eröfringslusta eller något ännu värre”. 6 pissa i ögat; ljuga.


(dial) haadd ögeln; hade lust att kasta upp. ”Jag haadd ögeln, de domte ti hövvunne å kändes som om ja skulle starv å...” (Teratologen: Fragment av surrogatpyret XIII. Tidningen Kulturen 1/2008)


(sk) 1 liten lort*. ”Har du kryst en liten ögla på pottan nu, de va duktigt, min lille vän.” (Ohlmarks 2004) 2 (sym) kuk.


erotisk signalgivare. Man brukar säga att samlaget börjar i ögonen. Med blicken undersöks en eventuell partner och om han eller hon befinns vara värd det, så övergår titten i flörten, det erotiska ofta ordlösa blicksamtalet. Ett lyckat ”samtal” tänder också övriga sinnen, medan ett misslyckat får parterna att söka upp nya jaktmarker. ”Men där är något brutalt och på samma gång naivt oansvarigt över honom som stöter mig. Min typ är han inte. Han klär av en med ögonen. Har han kastat ögon åt dig? brusade Herbert upp’.” (Nilsson Piraten 1943) I slang finns  klä av med ögonen; betrakta med åtrå, vilket kan leda till en fortsättning á la Miller (1956): ”Jag knullar dem alla med ögonen, vartefter jag masar mig runt.” Se även under öga.


(sym) ögonflirt, ögonflirta  med hjälp av blinkningar eller annat minspel. Ögonflirt  ”hist.: sedan 1950” och ögonflirta ”hist.: sedan 1916”. Båda uppgifterna  från SO.


(sl) om en mycket attraktiv och sexig person. "Kvinnan ska vara ögongodis och finnas till för männen." (Kalmér 2022 s 42) Se även godisbutik.


(sl) att ”klä av” och ”sätta på” någon med blicken.


(sl) när det räcker med ett ögonkast eller att se någon i ögonen för att tända till. Jämför öronorgasm.


(dial) boll av hästspillning. (OFVG) Se även spillning.


(sl) svettfläckar i armhålan. Se även lökring.


(dial) brunstig mest om kor. Uppgift från ORB som också har ”kon är i ’ööxn’, geten ’brääsn’, suggan ’bål’ (för hövliga öron skrivit), hyndan ’löpsk’ etc.”


(för sl) dö därav öldu; han dog.


(dial) kräkas, kasta upp.


se task.


gemensam stimulering av ett pars könsorgan. Se vidare onani och petting.


fornsvenska öna, svensk dialekt öna; lamma, föda lamm. Också skämtsamt om att föda barn. ”När ska hon öna?” (Byrman 1989) Rietz (1867) har ”vara i ön”; vara med lamm och önande; könsdelar hos en tacka. OFVG har ön; dräktig (om får) och öna; föda lamm.


(sl) fitta. Se även brunn.


(sym) vitsigt om angeläget och ljudligt toalettbesök. Se även konsert.


(åld) livmodermunnen*. (1700-t)


(sl) blottad byst. Se även skafferi.


se rumplapp.


(euf) kvinnans könsorgan. ”Kyss mig i ljumskarna, runt min öppenhet tills jag inte står ut längre, men rör inte clitoris.” (Tegar 2002)


(nyo) ”en person som inte vill inordna världen i hetero*, bi* eller homosexuell*”. (SAO 2013)


fornsvenska öpit lif; ”diarré, alvus soluta; alvus = buk, underliv, mage och solute = flytande, lätt, snabbt”. (Swedberg 1720-t)


1 (sl) öppna f; fitta. 2 (sym) öppna sig för någon, öppna sig som en plånbok; sära på benen (beredd på samlag). ”Just när man tränger in i en tjej, när hon öppnar sig, då känner jag verkligen att det är bara för mig.” (Hur är det att ha en? Ottar 3/97)


(euf) 1 kvinnans könsorgan. ”Hon hade en stor öppning och då jag frågade, hur det kommit till, sade hon att det blir så med tiden och när man bråkar mycket och lyfter i hushållet, spricker det efterhand.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”När den så vuxit tillräckligt, vilket tog nio hela månader, födde mor barnet som klämdes ut genom öppningen nedtill på ’magen’.” (Wintzell 1935)

I romanen L’Histoire d’O (Berättelsen om O) utgiven i Paris 1954, under pseudonymen Pauline Réage (Anne Desclos), dresseras O till sexslavinna, får aldrig bära trosor och ska ständigt hålla alla sina kroppsöppningar, sina ”O:n” öppna och tillgängliga. Herrarna, på det slott där O hålls fången, befaller henne att i deras närvaro ”aldrig sluta läpparna helt eller lägga benen i kors eller knipa ihop benen”. ”Med de orden klev han ett par trappsteg upp, böjde mödosamt ner sin styva, darrande kuk och sjönk in i hustruns naturliga öppning.” (Wahl 2004) "Linas kinder brände och hon såg ner i knät.. 'De använde alla mina öppningar. Samtidigt'." (Segerlund 2021 s 99) 2 i samband med avföring. ”Han har ännu inte haft öppning idag.” 3 arsle, röv. ”Men det finns klokt folk, som anser att man nu inte bör klandra sådant så hårt, ty den bakre öppningen hos en kvinna är en kroppsdel liksom hennes händer.” (Chorier 1967)


fsv øra. Germanskt ord och samma som engelska ear. 1 sedan länge formlik symbol för kvinnans könsorgan. ”Jag vill göka dig i örat, jag ser i syne, hör i höre, du får örbarn, nu tar jag trumhinnan på dig.” (Foerster, Kärlek 5/1966). ”Det finns kvällar när jag vill ha allting in i mig — i munnen, öronen, slidan och anus — aaaah!” (Hite 1977)

Örat är hos många en utpräglat erogen zon. Det gäller inte minst örsnibben och det inre av örat, vilka är mycket känsliga för beröring av läppar och tunga. Den franske författaren Jean Baptiste Moliére (1622—1673) undrar i sin Ecole des Femmes (Hustruskolan) om söner föds genom örat och hans landsman och författarkollega François Rabelais (ca 1494—1553) låter sin obeskrivlige Gargantua* födas genom ett öra. ”Genom detta olämpliga medel [sammandragande medel] förslappades de övre placentaflikarna, och fostret hoppade därför upp i den övre hålvenen och klättrade igenom mellangärdet ända upp till skuldrorna, där denna ven delade sig i två, tog vägen till vänster och kom ut genom örat på samma sida.” (Rabelais 1945/1534) Det finns pseudovetenskaliga rön om att en outvecklad örsnibb hos kvinnan var tecken på en ohämmad könsdrift. 2 öron; slappa, hängande kvinnobröst som t ex taxöron*. Se även valpöron. 3 (so) endast luftrum mellan öronen; dum i huvudet.


(fno och so) av argr*. Om liderlig och pervers kvinna.


(euf) samlag i det ålderdomliga leka fläkter örn. I Ord och uttryck (SDS 27 juli 2008) har Bo Bergman fläkta; klyva, spärra ut och ”en fläkt örn är i heraldiken en örn med utspända, utbredda vingar och klor”. Han avslutar med; ”I äldre svenska lär förresten leka fläkter örn ha betytt ’idka samlag’.”


(lmo) kvinnobröst.


(sl) kan man råka ut för när man lyssnar på en viss (sexig) låt eller röst. Se även orgasm.


(sym) fitta. Skopa för  att ösa vatten ur en båt .


(sl) prostituerad*. Förhåller sig till oskuld som ökänd till okänd.


brunstperioder. (Trost 1988) Se vidare östrus och brunst.


bildning till grekiska oîstros; yra, extas och -genes; som orsakar. ”Hist.: sedan 1951”. (SO) Könshormon (kvinnligt) som produceras i ovarierna*. Tillsammans med progesteron* reglerar östrogenet, under inverkan av hypofysens gonadotropa hormoner (vilka reglerar könskörtlarnas funktion), menstruationscykeln. Verkar vid graviditet och framkallar de kvinnliga könskaraktärerna. När östrogenproduktionen upphör i medelåldern uppstår klimakteriebesvär i form av blodvallning, svettning, sömnlöshet, slappare byst och känslan av att vara slut som kvinna. Dessa besvär kan i någon mån lindras genom att östrogen tillförs i tablett- eller injektionsform med tillsats av en liten mängd av det manliga könshormonet testosteron*.


latin oestrus; extas, brunst, broms(fluga) av grekiska oistros med samma betydelse. Ordet uppkommet av att brunstiga djur uppför sig som om de stuckits av bromsar.


(sl) erotisk film.


(åld) enligt Söderwall (1915) "hafva samlag med [qvinna]"  "the men som ey vilia qwinfolk öffwa". Citatet hämtat från Läke- och Örteböcker. Utg af G.E, Klemming 1883-1886. Även i det ålderdomliga uttrycket öva samlag  som i följande citat ur Såra tukt och sedlighet (Natur & Kultur 2021): "Efter en kort stund hade båda klätt av sig fullständigt nakna, varefter de lagt sig på ottomanen och börjat öva samlag med varandra under intagande av olika ställningar."   SAO (2013) har öva med betydelsen hångla och citatet: "De övade lite där på festen."


(sl) 1 kondom, knullgummi. 2 knull. Se även dra över.


(lmo) i ordleken kärlek på första överkastet travesti på kärlek vid första ögonkastet. Läst i YA och Lars Yngves lördagskrönika 7/2-2004.


(sl) bruden blev överkörd; knullad.


(euf) överlämna sig åt varandra; ha samlag. ”Det är bättre att tidigt grundlägga ett hem, även om det sker under blygsamma ekonomiska omständigheter, än att under fria former helt överlämna sig åt varandra.” (Ur Skolöverstyrelsens Handledning i sexualundervisning 1956.)


(sl) kondom. Enligt 26-årig man skyddar den bl a mot väta. Se även rock.


sägs om person med ett till synes outsläckligt och/eller okontrollerbart sexuellt begär. Den översexuelle måste om och om igen omgående stilla begäret utan hänsyn till omständigheterna. Tvångsmässig översexualisering kallas hos kvinnan för nymfomani* och hos mannen för satyriasis*. ”Det problematiska med en översexualiserad kultur är att sex blir ett surrogat för allting och att det värsta som kan hända är att inte vara knullbar*.” (Drougge 2006) "Under mina graviditeter har jag blivit översexuell, så där plågsamt för männen, hormonellt, min sexuella lust ökade enormt. Det var hemskt. Jag jagade männen." (Kalmér 2022 s 126)


(dial) brunstig*. (ORB) Jämför öksn.


(fsv) öxla;  föröka, fortplanta. Öxlas;  förökas, fortplanta sig.  Orden från Söderwall (1915).