(sl) kallas Hornstull på söder i Stockholm. i Språktidningen (nr 7/ 2022 s 15) berättas att en man i Skövde inte får ta Horan som ett av sina förnamn. Skatteverket avslår ansökan då namnet anses olämpligt: "Horan är bestämd form av ordet 'hora' och är ett allmänt känt skällsord som kan väcka anstöt ur allmänhetens synvinkel. Din ansökan kan därför inte godkännas."  Myndigheten tog inte hänsyn till att mannen inte tänkte använda Horan som tilltalsnamn.


(sl) när man snabbt vaskar av de intimaste delarna över ett handfat eller med hjälp av en  blöt handduk, papper eller trasa.


(åld) enigt Lennartsson (2019 s 128) "var  horbaler ett etablerat och välkänt förfaringssätt att bedriva könshandel på i 1700-talets Stockhom". Wistrand (1843) skriver i sin historik över bordellväsendet i Sverige att kaffehus, krogar och maskeradbaler anordnade till synes anständiga dansnöjen som i själva verket var arrangerade möten mellan män och kvinnor. Det var i början av 1700-talet  som man började tala om baler som en tillställning för eliten. Snart spred sig dock företeelsen till de breda folklagren och förlorade med det sin prägel av utvaldhet. "Horbaler och maskerader som nöje, organisationsform och täckmantel för vad vi skulle kalla prostitution förekom runt om i staden och i dess utkanter, på krogar, teatrar och utvärdhus, i slott och koja." (Lennartsson 2019 s 128) "Säg du korplika flåck, lik svart till siäl som kropp/ Som menlös bållhus ro af afvund dierft förtalar/ Men på en Kungsholms krog anställer hore baler." (C S Wallén Samling af swenska visor 1767)


(fsv) fornnordiska hórbarn. Oäkta barn. "ärin i vtan disciplinam, tha ärin i ikke äkke ashol barn, vtan rät hoor barn. (Boneventuras  Betraktelser öfver Christi lefverne. Utg. af G. E.Klemming1860)


(so) allmänt om kättjefull, lösaktig, otuktig man som springer efter kvinnor. ”Hist.: sedan 1732.” (SO) "... hennes make hade visserligen varit en horbock men han var samtidigt en ganska ömsint far som tog en stor del i omsorgerna om barnet..." (Houellebecg 2019) "Varför skulle du frukta honom, eftersom du ständigt förser den horbocken med flickor för att plåga mig? (Apuleius 2024 s 98) Jämför bock och tyska Hurenbock.


(sl) prostituerad homosexuell man. Se även under hor och bög.


(sym) en litterär genre "som har med akten att begå hor att göra — och att denna diktning är inpyrd av könsglosor, inte sällan i form av nu utdöda svordomar." (Kommen, o knullare, kommen med mig. Daniel Möller i  Understrecket (SvD 30 mars 2022). Prov  på hordiktning finns bl a under uppslagsordet nifichera.


(åld) otuktigt leverne, skörlevnad*. Söderwall (1888) har hordomber, hoordoomber; hordom, äktenskapsbrott och " nar en quinna var gripin i hoordom [in adulterio)" (Bonaventuras Betraktelsern öfver Christi Lefverne. Utg. af G.E. Klemming 1860)


(fno) hordom*.


(sl) som raggardusch* fast finare och noggrannare och med hjälp av våtservetter.


(dial) hora. "I fjol feck jä sitje på kantora mä' a Tore./ I år fär jä gå som e utpeka hore." (Svensk Folkpoesi 1991)


(åld) ordet förklaras hos Thunander (1992): ”Nu befinnas många, skrev lagkommissionen 1665, som för någon ringa vinst och båtnad prostituera sina egna hustrur, barn och tjänstepigor och i sina hus hålla horekrog. Sådana ’horehyllare’ borde inte tålas bland ärligt folk utan skulle enligt kommissionens förslag förvisas från häradet och staden.”


(åld so) ”man som springer efter lösaktiga kvinnor”. (Falk 2011)


(åld) horunge*. (1600-t) Se även kläpp (2).


(dial) skäver; engelska sjukan. ”En kvinna som fött barn utom äktenskapet ansågs kunna sätta sjukdomar på barn. ’Horeskäver’, engelska sjukan, var en sådan. Därför stängde man dörren om hon försökte komma in i någons hem. Det var ett sätt att säkerställa att hon inte kom in i gemenskapen igen, utan behöll sin marginella status.” (Dahlgren 2013)


(åld so) "At Hustru Jingeborg ... kommit in och sagt till Britta, Du sitter rätt vacker du horeslid, hora, täfva och tiufkona." ( SAOB från Växjö Rådhusrätts Protokoll 1737)  Se också täva och kona.


(åld so) horunge*. (1600-t) Se även skökoson.


(åld so) hallick. (se do)


(so) hora från Dimbo i Västergötland.


(so) ”liderlig man som inte låter kvinnorna vara ifred”. (Svahn 1999) I småländskan finns horefuck, horefock; horkarl, 'torsk' enligt Lundblad/Josefsson (2021).


(dial) utomäktenskapligt barn. (OFVG) Glytt (sk); barn.


(so)  Svahn (1999) om ”kvinna som brinner av köttsliga lustar (och låter sig tillfredsställas utan att vara gift).”  (Näshult, Sm) och ”kvinna med obetvinglig och omättlig könsdrift, ung. nymfoman*”.  (Virserum, Sm)


(so) allmänt om horbock*. Se även under hund.


1(åld) bordell. ”Hist.: sedan 1538.” (NEO)” ”... att de kunna som kavaljerer förstöra på ett liderligt horhus om söndagen, vad de förtjänat om veckan.” (Wallenberg 1781/1960) "Han tyckte inte att han hade råd att försörja flickan utan tog med henne till ett värdshus och sålde henne, för det värdshuset var också ett horhus." (Folksagan i Sverige 3 s 434)  "Här såg jag en flicka som hade låtsats älska sin friare och önskat sig ett troget äktenskap, och nu var hon plötsligt glad över att höra talas om ett horhus — ett vidrigt, smutsigt horhus!  (Apuleius 2024 s 127) Se även under hus. 2 (sym) kaos, tillställt. "Här ser ut som i  ett djävla horhus."


(so) liderlig karl i bl a Småland och Skåne. Se även häst.


(sl) diminutiv av hora. Om den som uppför sig som en hora. Uppgift från slangopedia.se.


(sl) kåt, knullsugen.


(sl) ”...definierar eleverna som personliga egenskaper, handlande och beteenden typiska för horan.” (Johansson/Lalander 2003) ”Och just hora tycks ha gått ett steg längre och utvecklats både till adjektiv och verb. Några ungdomar berättar att om man misslyckas med något [...] utropar man förtrytsamt Vad horigt!, och om någon gör något dumt säger man med förebråelse Hora inte nu!” (Kotsinas 2003) ”Jag tänker vänta på den rätte, det är horigt att ligga med en kille fast man inte är ihop. Det måste finnas något mer.” (Siri 14 år hos Carlsson Bergdahl 2004.)


(sl) knulla liggande.


lägesbeskrivande om knull. Det senare uttrycket från dansen lambada populär från sången med samma namn (1989). I amerikanska skolor händer det att fotografierna på de mest lättillgängliga flickorna i klassen placeras horisontellt. ”Flo anser, att man med tanke på överbefolkningen borde främja homosexualitet, ’eftersom samhället nu en gång har övervärderat horisontalromantiken så till den grad, att folk tydligen inte kan leva utan sexuell rekreation’!” (Brøgger 1978)


(sl) om stor, helst vit, limousine fylld med kvinnor.


(so) allmänt om horbock*. Swedberg (1720-t) har horkarl; äktenskapsbrytare och citerar ur Bibel 1703: "Eller weten I icke, att orättfärdiga icke skola ärfwa Guds rike? Faren icke wilse. Hwarken horkarlar eller afgudadyrkare eller äktenskapsbrytare eller weklingar eller drängaskändare*...” (1 Kor 6:9) Falk (2011) har horkarlar (so) om ”liderliga, otuktiga män”. "Linköpings biskop hade redan före förhören nåtts av ryktet om Lars beteende och sparkat honom från prästtjänsten i Säby våren efter Karins dödsfall, och han kallade honom också för 'notorisk horkarl'."  (Lindström 2021 s 210)  Jämför  horkona, löskona.


(so) om illa omtyckt kvinna.


(dial o ljud) allmänt om att harkla*, hosta upp slem*. Även om en kluns av upphostat slem. (OFS)


(dial) där klut står för huvudklut; huvudkläde som kvinnorna använde till vardags. Horkluten skulle bäras av ogifta gravida kvinnor. Seden var mest utbredd i Skåne, där de gifta kvinnorna först samlade ihop gässen och inspekterade dem, därefter pigorna som fick sina bröst kontrollerade. Om de var mjölkstinna, dvs om de som ogifta blivit med barn, kunde de äkta barnen i byn bli sjuka. Gravida pigor tvingades gå med horkluten och skämmas.


(so) allmänt om liderlig och lösaktig kvinna. "Det framgår exempelvis av att rådmännen i Stockholm under 1400-talet flera gånger utfärdade påbud om att horkonor och för slemt leverne [alltså dålig livsstil] kända kvinnor inte fick bära silver- eller guldsömmad dräkt eller kläder av  gråskinn [päls av vinterekorre] eller av scharlakan [rött dyrbart tyg]."  (Lindström 2021 s 178)  Söderwall (1888) har horkona, horkaana; horkona, äktenskapsbryterska och "Thin brudh är vordhin horkona. (Heliga Birgittas Uppenbarelser. Utg. af G. E.Klemming 1857—1884). Söderwall har också betydelsen "gift mans älskarinna el. frilla". Se också under kona.


(so) otuktig* kvinna från Våmhus i Dalarna. Se även kunta; fitta.


(fsv) Söderwall (1888) har betydelsen horisk kärlek. Hämtat från Helige Bernhards Skrifter. Utg. af H. Wieselgren 1886.


(dial) föraktfull om sköka. (OFS) Se även kött.


(sl) synlig linje i utkanten av ansiktet hos en del kvinnor där det syns att ansiktet är vitt under brunkrämen.


(so) allmänt skällsord till en som man av någon anledning ogillar.


(fsv) horsbrott. "nu kan thz sa henda ath systher är giffth ok hon haffwer mz broder i hoormal brwkath." (Stadga för ett S:t Gille nära Upsala. I Småstycken på Forn Svenska 1868—1881.)  Uppg. från Söderwall (1888).


(sl) kvinna som förestår eller innehar bordell. ”Efter hvad det uppgifves, för att undgå gatuprostitutionens olägenheter, inrättas bordellerna eller prostitutionshusen. Sådana finnes naturligtvis för hvarje smak, för rika och för mindre bemedlade. Vanligen är deras föreståndare en genompiskad äldre kvinna (kopplerska, bordellvärdinna, också kallad hormamma), som icke sällan har en ’äkta man’ till medhjälpare.” (Forel 1942) Se även mamma.


(sl) Thorén (2015) om lösaktig man, kvinnojägare och nymfoman*.


(sym) germanskt ord, fornsvenska horn. 1 kuk. ”Han skulle spetsa henne på sitt mäktiga horn.” (Eckerbom, Kärlek 12/1969) ”Inget horn kunde vara hårdare och styvare. Men inget sammet kunde vara mjukare och skönare att röra vid.” (Cleland 1964/1749) 2 sätta horn på någon; bedra någon. ”Hon anförtrodde den unge mannen att hon verkligen inte njöt av att sätta horn på sin stackars älskling, och hon sa att han inte ett ögonblick påminde henne om en sån där narraktig bedragen äkta man som man ser på teatern.” (Djup och varaktig söndring ur Kärlek i vår tid 1961.) ”Alltför toleranta äkta män exponerades offentligt med gigantiska horn på pannan.” (Eriksson 1939) "Gabriel Olin var en gammal gnet som knappast ansågs förtjäna sin unga vackra hustru och det ryktades att operadivan 'försåg honom med horn' — det vill säga höll sig med älskare." (Lennartsson 2019 s 185) Även hornbärare för samma sak. Jämför hanrej. 3 spetsiga bröst. ”Bland dem [moralisterna], exempelvis den tjeckiske reformatorn Jan Hus som lade ner mycken möda och hetta på att fördöma de urringningar som kom brösten att se ut som.’utskjutande horn’.” (tankar om sexualiteten 2001) 4  stånga hornen av sig heter det om den som i ungdomen ansvarslöst ger fritt utlopp åt sin livs- och sexlust. 5 det luktande hornet av fisar (lmo) rumpa, röv. Travesti på det lutande tornet i Pisa.

det luktande hornet av fisar
hanrej
stånga hornen av sig


(åld) hanrej* (1600-t).


(euf) djävulen, satan, fan i ge Hornpelle i; ge fan i. OFS har hornpelle, hornad Pelle och hornad häre för den onde, fan. "När Vår Herre skapade människan, så förvandlade sig Hornper till en ilsken tjur, för att stånga människan." (Folksagan i Sverige 3 s 117) "Håll mig i svansen! sa Hornpelle, ty det var ju han, så far vi till stan." (Folksagan i Sverige 2 s 351).


(eng sl) sexuellt tänd, kåt. Ordet kan spåras till slutet av 1800-talet och härrör från slanguttrycket to have the horn; vara upptänd, kåt.


(åld) Biskop Jesper Swedbergs (1653—1735) benämning på peruk, närmast ett måste under hans tid och i hans ställning. Själv använde han peruk bara en gång i sitt liv och det var när han som student anlände till Lund 1669.


(för sl o so) horospo; prostituerad, hora och horospo jojo; horunge.


(sym) även kallad pliktpall, skampall och tjuvpall. Under 1600- och 1700-talen rådde en sträng sexualmoral och brott mot den medförde hårda straff och utstötning från samhällsgemenskapen. Ett dylikt brott var sex utanför äktenskapet som bestraffades med dryga böter och t o m i sällsynta fall med döden. Därtill kom att brottslingarna straffades av kyrkan med uteslutning från nattvarden. Under söndagens gudstjänst skulle den skyldige dessutom stå på en särskild s k horpall och inför församlingen erkänna sina synder och be Gud om förlåtelse. Först efter detta kunde han eller hon åter tas upp i församlingen. "Börta hade alltså en gång i tiden gjort sig skyldig till olovligt umgänge, och hade fått stå på kyrkans pliktpall inför församlingen — den så kallade horpallen, eller skampallen som man också sade." (Karlsson A & A 2020 s 63)


(so) man som begår hor*. Jämför pese.


Ulla Ekvall redovisar i sin bok Gotländska växtnamn (1990) en rad intressanta kopplingar mellan växtnamn och ”fula” ord. Följande är dokumenterat från Lau och När på Gotland (1800-tal): ”Lär ock ha varit brukeligt att horkonor måst stå i horbänken med ris i handen. I det omtalade riset kan ha ingått ’väddklint’ eller ’cikoria’ de växter som fått namnet horpiskor. [Synonymer är karlris och kär(r)ingris.] Att till synes just nyttiga växter tilldelats associationsrika namn är inte förvånande, då de i stor utsträckning kan ha fått namn just för att de appellerat till människans sinnen. Men att namnen traderats under så lång tid tyder på att namnen i sig själva haft en stark dragningskraft.”


1 (so) horbock. 2 penis i Glimåkra, Skåne, enligt Svahn (1999). Raft; lång käpp, tjockt spö bl a i Skåne. Uppgift från  Rietz (1867).


(åld so) "Jag ska lära dig veta hut din horridare!" Se skälling för källan.


(dial) av hors; häst, sto och pära; päron, potatis samt mög, mök; spillning, gödsel.  Rietz (1867) har skånska för hästgödsel. Han nämner även horsa-ruga; ”liten hög af spillning af häst”. Även hästpäron, då päron till formen påminner om hästskit.


(fsv) "säng  der hor begås."  (Söderwall 1888)


(sl) bordell. Jämför sjapp.


(so) hora, lättsinnig kvinna i Veinge, Halland. Se även under skaft (2).


(so) om hora, lättsinnig kvinna i Halland och Småland. Se även skinn.


folkligt för rakitis; engelska sjukan. Enligt Rietz (1867) är skäver dialekt från Skåne och Halland. Från fornnordiska skeifr; sned. Sjukdomen drabbade barn som en hora sett på.


(sl) handväska.


(so) otuktig kvinna i Blekinge och Bohuslän, sköka i Småland. Slåk (dial) otymplig kvinna, öknamn i Hälsingland. (Rietz 1867)


(so) hora, otuktig flicka i Ångermanland. Rietz (1867) har ”slöra; vara slarvig, oordentlig, vårdslös”. (Halland).


(åld) äktenskapsbrott. "Om han tager en annan man inne hos henne i horsäng och får dem sakfällda för horsmål med laga vittnen och laga dom, då ska han icke gälda böter till biskopen för hennes sak, ty hon har förverkat allt det som hon ägde i bondens bo." (Utdrag ur kyrkobalken i Östgötalagen [1200-tal]) "Eftersom Peder hade erkänt sitt horsbrott och straffats för det var saken given, enligt den kyrkliga domstolen." (Västerbro 2025 s 237) Och från samma källa och sida: "Arvid dömdes till ett högt bötesstraff för sitt horsbrott och när hans hustru krävde skilsmässa beviljades det genast."


från stigma; [negativt] socialt kännetecken. Lennartsson (2019 s 33) menar  att ordet stigma ursprungligen kommer från grekiskan. "Det betecknar märke eller sticksår, och har använts för att beskriva de kroppsliga tecken som skurits eller bränts in i huden för att varna allmänheten för den som bar märket".  ”Horstigmat påverkar alla kvinnor, inte bara de som säljer sexuella tjänster.” (Östergren 2006) ”Bland prostitutionsförespråkare och de som kallar sig för frivilliga sexarbetere används horstigma för den skam och det förtryck som drabbar dem som väljer att sälja sexuella tjänster; av stigmatisera, utpeka någon som avvikande;...” (Skaldeman 2008)


(sl) med hos Thesleff (1912). ”... medan den nydragna och storståtliga Birger Jarlsgatan på Östermalm nesligt nog fick heta Horstret på grund av de många prostituerade som huserade i cigarrbodarnas kammare eller längs den anslutande illa beryktade Lutterns gata.” (Lennartsson 2001) Av engelska street; gata.


(sl) prostitutionsstråk. Av engelska street; gata. ”Horstritan. Ganska folktomt. Där borta står Bittan och förhandlar med en torsk genom bilfönstret.” (Drougge 1998/2003)


(åld) horsbrott. "Jag går inte ur rummet förrän du bevisar att jag skulle vara något horstycke. Har du skitat ner mig får du också rena mig." (Karlsson A & A 2017 s 49) ”Rätten ålägger mannen att bevisa att hustrun begått något horestycke, vilket han lovar göra.” (Jarrick/ Söderberg 1998)


(för sl o so) prostituerad, hora.


(so) hora (Ång). Tik; hynda och om ”ovettigt fruntimmer”. (Rietz 1867)


(so o åld) om sexuellt liderlig och kåt kvinna. Enligt Rietz (1867) förekommer hortuta i Västergötland och Småland och han jämför det med tytta; gammal ogift flicka, mökärring. "Kallar man en kvinna för hortuta (hortutu), det är okvädinsord*." (Äldre Västgötalagen 1220-tal)


(dial) horfolk. (OFVG)


(so) hora (Ång).


1 utomäktenskapligt barn. ”Hist.: sedan 1555.” (SO) "—Jag har hört sägas att du har en hop horungar ute i socknen." (Folksagan i Sverige 3 s 847) "Inkommen genomsticks [han, Caesar] med ... styng. Då han observerar däribland Brutus säger han: 'et etiam tu, Brute,' (Även du min, Brutus) sveper kappan om sig, dör. Brutus var hans egen horunge av en annor mans fru." (Linné [1700-t] 2022 s 77)  2 inom typografi: ensamt ord överst i spalt. ”Hist.: sedan 1823.” (SO) I Språkspalten (SvD 2 nov 2014) skriver Anna-Malin Karlsson bl a följande om ordet: ”Men ordet horunge finns faktiskt fortfarande i modern svenska, nämligen som den gängse grafiska benämningen för sista raden i ett stycke som hamnat ensamt längst upp i en ny spalt. Ord som egentliga är helt omöjliga kan alltså leva kvar i skydd av ett fackspråk, med försvaret att den ursprungliga betydelsen är ointressant för användarna och att alternativ saknas."

Men nu verkar det som om dagarna kan vara räknade för horunge som grafisk fackterm. ”Och”, som Anna-Malin Karlsson påpekar ”det är inte den officiella språkvården eller ’genusforskareliten’ som driver frågan, utan de som dagligen måste använda ordet i sitt arbete. Föreningen Svenska tecknare organiserar bland annat grafiska formgivare, som vill slippa använda ett ord som smakar unket.”

För att råda bot på detta har man skapat webbplatsen www.horunge.se där det går att rösta på alternativ, men också att lämna egna förslag på ersättningsord. Segrade gjorde sladdis med busunge på andra och blindtarm på tredje plats. Andra ord på listan är enstöring och ensamseglare. Mer sakliga och förklarande förslag i sammanhanget är ensamrad och lösrad.


(dial) ”kåt, horig, knullsugen” med Norrland som hemvist. (slangopedia.se)


(för sl o so) jävla fitta!


(sk) byxor*, strumpor.


(åld euf) fjärta*.  Enligt SAOB i uttrycket hosta i brackan/ byxorna.  Hämtat från Petri Gothus Dictionarium latino - sveco - germanium 1640.


(sl) hora. Kanske vill man undvika det "fula" hora och hostar ur sig hosttablett istället. Heller så tänker man använda ordet hora men hinner bara till ho-- när man inser det olämpliga med ordet och drar till med hosttablett eller vilket annat ord som börjar med ho istället.


(euf) penis. ”Skynda dig, knyt upp banden, förvissa dig om rundningen hos mina fasta bröst, betrakta dem, rör vid dem, låt din saliv rinna på deras styva tinnar, medan jag känner ditt hot mellan mina ben.” (Rosetti 1980)


(eng sl) varm motorhuv. Plats för sex. Kvinnan böjer sig antingen fram- eller baklänges över den varma vibrerande motorhuven och sägs då, under samlaget, uppleva extra starka lustkänslor av ungefär samma slag som när vissa kvinnor väljer att masturbera sittande på en vibrerande torktumlare.


(eng sl) mycket små, korta och åtsmitande kvinnoshorts.


(dial) se under tjoa.


1 (skol sl) enligt Bergman (1934) avträde (Skara). 2 (euf) bordell. ”Övernatta på hotell”; besöka en bordell. ”En ’flicka’ i samma hotell hade angifvit Linda för vederbörande, och nu var hon en af de ’allmänna’.” (Stockholms Nattfjärilar 1890) Se allmänna.


(euf) starkt utvecklade små blygdläppar*. Namnet kommer av att vissa folkslag förstorar de små blygdläpparna på konstlad väg så att de hänger som stora hudlappar. Detta anses vara en vacker prydnad. Lär ha varit vanligt förekommande hos hottentotterna, Sydafrikas urbefolkning. Det  ska ha varit de första vita forskningsresandena som hittade på namnet. Se även förkläde.


(sk) hundgökare, tidelagare. Se även tidelag.


(arab) jungfrur som tilldelas de muslimskla martyrer som kommer till paradiset. Varje martyr tilldelas 72 houris. En houri förblir jungfru även efter könsumgänget. Jämför hur.


(åld) 1 göra sitt tarv*, skita. "Då hade han kastat stopet efter drängen, vält omkull stolen och när de inte ville släppa ut honom 'hoverade' han på golvet i källaren och vräkte sedan omkull bordet." (Stockholm 1624 hos Inedahl 2023)  Hovera betyder egentligen skrävla, skryta  och fornsvenskan har betydelsen öva sig i riddarspel, pråla. Således ett ganska städat ord som här används ironiskt i dess motsats. 2 (fsv) Söderwall (1888) har hovera; "eufemistiskt: hafva samlag" och citatet "om qvinnan . . . hoffuerar mz manne om nattena." (Läke- och Örte-Böcker. Utg. af G.E. Klemming 1883—1886.)


(euf) kuk. ”Och jag hade knappt fått känning av hans hovmästare, het om huvudet och sökande efter ingången...” (Salten 2009) Se även mästare.


kort för Human PappilloVirus, ett vårtvirus. En del typer ger hand- och fotvårtor, medan andra visar sig på könsorganen i form av kondylom.* De allvarligaste sorterna virus kan orsaka sjukdomar som livmoderhalscancer och peniscancer.


(sl) kort för homosexuell. ”Jag är en 28-årig HS som söker äldre, erfaren, passiv HS som vill ta emot min jättekuk både i mun och rövfitta.” (Fib/Aktuellt sexannons juli 2004)


könsherpes. Se vidare könssjukdomar.


(sl) lösaktig kvinna.


(smn) kuk.


hud mot hud.  Under rubriken "Huda — ett trick för att hitta tillbaka till lusten." ger sexologen och legitimerade psykoterapeuten Malin Drevstam (SvD 19 juli 2021) bl a följande råd från sin bok Lust & olust (Gothia): " Det kan vara lätt att glida ifrån varandra när vardagen rullar på. En bra start att hitta tillbaka till lust och närhet är att 'huda' och ligga nakna bredvid varandra utan att det behöver leda till sex. Låt hudkontakten vara den enda kommunikationen och observera vad som händer i kroppen. Agera inte även om det uppstår fysiska förnimmelser och reaktioner, som exempelvis erektion." Huda förekommer också i slangsammanhang med betydelsen onanera, urinera och knulla.


(sl) avdelning för hud- och könssjukdomar på sjukhus.


(sk so) huvud och enligt Lind (2016) "vanligt skällsord, troligen förkortning av ålahue." (se do)


(no sl) fitta. I svensk slang finns hufsa; fitta.


(sl) skämtsamt om det kvinnliga könsorganet.


(sk) böj dig fram (huka dig) så ska jag knulla dig.


(sl) skåra. 1 flicka. 2 fitta. ”Red spottade — Vad fan då för, vill du se efter om hugget sitter på tvären? — Nä, det är ju kineser det, sade Wilson.” (Mailer 1982/1948) ”Hon hade rakat den ren... det fanns inte ett enda hår på den! Har du någonsin legat med en kvinna som rakat hugget?” (Miller 1934)


(dial) "Bakom hoggan/hoggen ligger ordet huggaren, ett ord som har använts i betydelsen 'baddare', 'best', 'bjässe', alltså som huggaren, i betydelsen 'den som högg ved'. Möjligen anspelar uttrycket också på 'den som hugger', d.v.s. liemannen." (Lundblad/ Josefsson 2021) Glädjeflicka* som, enligt Bergman (1929), redovisas av både A Bodin, Kind, före 1860 och Wilh Andersson, Mölndal, född 1855. Bergman har också "hugg(hogg)fjella (måns) glädjeflicka, huggträ; lättfärdig kvinna och hugg- el hogghäcken; fleckhuset (flickhuset*)".


1 (sym) penis. ”Vilken huggare”; baddare, bjässe. ”Vem skulle tro att detta till yttre utseende så nätta streck, sparsamt begåvat med några fjun, vore så tjänstbart och kunde inrymma en huggare av ännu större capacité än min, ty jag kunde ej undgå att märka, att han alldeles ej var trångbodd och besvärlig.” (Hallenstierna 1972/1700-t) 2 huggaren (sk o euf) härjaren = fan, döden. ”De va som huggaren!” ”Så sant som ja lever tess huggaren i Norden.” Uppgift från Ohlmarks (2004) som förklarar: ”från början väl huggaren från Norden, dvs döden — trollen, spökena och Hel* blir ju enligt gammalnordisk tro i norr, alltså 'tills döden når mej från norr'." 3 Bo Bergman (Ord & Uttryck, Sydsvenskan 28 mars 2010) menar att huggaren är en lindrig svordom som ”tillhör eller har tillhört standardspråket. Det är egentligen samma ord som det huggare som betyder ’en som hugger, bjässe, baddare’.” Lundbladh (2012) har hoggaren, huggaren; tusan, som tusan.


(sym) fitta. Kraftigt trästycke använt som underlag vid vedhuggning. Yxan*  som kilar sig fast i huggkubben. I göteborgsslang också om flicka som sällskapar med utlänningar.


(fno) kär i  ”hugþpekkr mær” (kär kvinna) (Hálfs saga)


1 (för sl) kuk. Roger Hansson i Järfälla menar att huj torde kunna vara besläktat med det slaviska ordet för ’kuk’ som t ex i tjeckiska chuj. 2  (ry) kuk. 3 (fi svr)  dra åt helvete!  I artikeln "En kurs i ryska svordomar" publicerad i Yle (2014) berättas  bl a att " man som finlandssvensk ska akta sig för uttrycket huj när man är i Ryssland. Annars kan det gå som för "Karin" som när hon i en rysk butik utbrast, "Huj så det där ser äckligt ut!" när hon såg några konstiga matvaror. En äldre dam hörde det och blev helt ifrån sig över att en kvinna använde sig av ett sådant fult ord.


(euf) lindrigt kraftuttryck där det fula snarare ligger i betoningen av ordet än i själva ordet. Kan tänkas ersätta betydligt saftigare uttryck i stil med fan också.  Hittad i svordomslistan hos Haynej (2022). "Hujedamej! Stor som ett påskägg!" (Replik fälld i Berglins I tisdag, SvD 26 juli 2022)


(dial) knull, knulla. (OFS)


(dial) dra åt helvete, det går åt helvete. Uppgift från OFS där det också förklaras att Huhtis tidigare var ett torp under prästgården, som låg nära galgbacken utanför Borgå stad.


(ljud) spy. Även snyfta, gråta. Ordet känt sedan 1899.  Holka, hulka (sv dial); dricka häftigt, spy.


(sym) kuk.  Jättelik muskulös kraftkarl. Namnet inspirerat både av Mary Shelleys Frankenstein  (1818) och R.L Stevensons Dr Jekyll och Mr Hyde (1886).


(euf) att lägga på hullet kan i Malung stå för att vara gravid. ”Hon har lagt på hullet”. Också i Småland kan det skämtsamt sägas om en gravid kvinna att ”hon lägger på hullet”. Jämför fäbodhull, sälbergshull. Uppgift från Byrman (1989).


(dial) ”konsten att spruta saliv från salivkörteln under tungan (östgötska?)”. (folkmun.se)


(för sl) anus, arselhålet. ”Har du fått den i hullet?; har du fått den i arslet? (Förortsslang 2004) Skånskan har hull; hål.


(eng sl) om den extra lustkänsla som lär skapas vid oralsex av vibrationerna när mottagaren med penis eller klitoris i mun samtidigt hummar (sjunger hm, mmm). Se även razz job.


(euf) 1 kuk. 2 (svr o euf) ”släpp ingen humhum över bron”; släpp ingen djävel över bron.  Se även hmm.


1 (lmo) bisexuell*. 2 (sl) fitta, fitthår.


(sym) kallades på 1950-talet en grupp homosexuella och ledande statliga ämbetsmän med Humlegården i Stockholm som mötesplats. Kalle Lind (2018) berättar att " i revyn Karl Gerhards glädjehus (1951)  hade han och  Göthe Ericson en dialog om 'Stockholmskatekesen': tio budord för den som ville röra sig fritt i Stockholm." I sjätte budet hette det: "Du skall icke göra dig ärende till Humlegården."  Humlegården hade,  allt sedan 1800-talets slut, varit en känd raggningsplats för homosexuella och den som ville ha sitt goda rykte intakt skulle undvika den platsen.


(euf) kuk.  Lång stör som håller upp humleväxten. ”— Jag är rädd att göra fröken illa med den här humlestången, sade han.” (Salten 1983) Se även stång och stör.


(lmo) knulla.  Enligt slangopedia.se ska sångaren och youtubern Ben Mitkus (f 1994) vara upphovsmannen.


(euf o sbst) samlag. Humpa (dial o vb); rida dåligt, skumpa. (Gotland) I Bo Ludvigssons ”Erotisk tango överträffar humpa-humpa” (SvD 23/5-1998) från filmfestivalen i Cannes menar författaren att ”För nittionio gånger av hundra är detta humpa-humpa-hump-hump inte bara tråkigt att titta på utan direkt avtändande för fantasin”.


(sl) vara voyeur, tittare. Jämför hummer, snuskhummer; liderlig person.


fsv hunder. Germanskt ord  samma som engelska hound. Se även hynda. 1 slå ut en hund; som är detsamma som   ”släppa (låta avgå) skallrande vind”. Holm (1986) citerar Jesper Swedberg (1720-t): "Samlingen utökas med ett tillägg till uppslagsordet Hund: slå ut en hund, crepitus ventris emittere (SAOB 1764).”  OFS har hund; fjärt från St Nyland. 2 (so) leva hund; ’leva jävel’ med någon. Detta enligt min jämtländske sagesman (f 1929) som också berättar om en bonde på 1920-talet som kom litet sent in till middagsbordet och missnöjd konstaterade att det fanns väldigt litet smör kvar. Han utbrast: ”Je tror da ha levvd’n hunn mä ma härri gås’n!” (Jag tror att ni har levt [en] hund med mig i [fråga om] smöret!) Bellman använder ordet hund som skällsord till män. På flera ställen i F E heter det din hund (t ex i nr 31, 40 och 67) eller edra hundar (nr 4) och den hund (65 och 68). "Fanen  sitter hos dig du falska hundar, svarar Enok och rusar upp." (Stockholm 1619 hos Inedahl 2023)

Helgesson (2003) bidrar med ordet svinhund. ”Brv(t)vs canis est.”; Brutus är en hund! (Hunink 2011) Falk (2011) har hundar (so) ”gemena människor”. och maasshundh; snåljåp. Jarick/Söderberg (1998) har bälghund*. Ytterligare ett skällsord där hunden är inblandad är lumpehund, troligen från lumpen; gemen, usel. " Härmed måste jag föda mig och försvara sådana skälmar och lumpehundar som du äst, svarar Rasmus och sätter handen på värjan." (Stockholm 1618 hos Inedahl 2023) 3 samlag  på hundars vis. "Sexuella handlingar var, enligt kyrklig normbildning, skamliga i sig, [...] Kyrkan hade uttryckligen förbjudit samlag ’bakifrån’ eller ’på hundars vis’ som man också sade.” (Ferm 2002) ”Eller också gjorde han det på hundmaner och medan hon stönade och slingrade sig tände han nonchalant en cigarett och blåste in röken mellan hennes ben.” (Miller 1956) Se även hundställning. 4 (sym) kuk. ”Hon tog åter hunden vid (sym) gå ut med hunden; gå på toa.

edra hundar
den hund
hynda
din hund
hund


hos Rietz (1867) som lindrig ed. Han har också formerna hundingen, hunn(a), hunnar och hundrik. Min jämtländske sagesman (f 1929) berättar att i Jämtland har man huunn som lindrig ed och han ger exemplen: ”dä va huunn!” och ”vö huunn?” Ett annat jämtländskt uttryck är fy hunn; fy sjutton. NEO har hundan ”hist.: sedan ca 1655”. Hundan kommer troligen av räkneordet hundra precis som tusan av tusen. Hundingen kan jämföras med tusingen där båda orden är en ytterligare förmildring av hundan och tusan vilka i sin tur är eufemismer till djävulen. Det finns ett uttryck ”ge någon hundarna”; ge någon djävulen. Även om hundan kommer av hundra så uppfattas det av många som om det hörde samman med hunden, särskilt som det i alla tider varit vanligt att skälla en människa för hund, när man velat förolämpa henne. Ohlmarks (2004) har ”hundan ungefär ’tusan’.” "Hundan heller, det var ingen lycka. Gården brann upp för mig! (Folksagan i Sverige 2 s 39

Stroh-Wollin (2008) ifrågasätter dock utvecklingen från hundra till hundan och menar att man kan få intrycket att beskrivningen mest tillkommit i brist på bättre. Hon hänvisar till en artikel i Nysvenska Studier (1937) där en viss K.G. Ljunggren menar att  ge något hundana kan knytas till Jesu Bergspredikan (Matt. 7:6) där det i äldre tid hette: ”J skolen icke geffua hundomen thet heligt är...” Ljunggren påpekar att bergspredikan är ”ett av de allra oftast utlagda och av gemene man bäst kända partierna i hela Nya Testamentet”. Därför kan  ge något hundana mycket väl ha varit allmängods.


(dial) förbannad  som i din hundandi rackare. Från: Tenala. (OFS)


(sym) orgiefest, beskrivs hos Wistrand (1843): ”Oaktadt detta nya plågoris [de veneriska sjukdomarna], blef dock skörlefnaden ingalunda mindre efter Frans den förstes tid, utan ännu mycket värre. Till firande af Isabeau’s af Bayern bröllopp (1385) gaf man, i St Denis, fester hvilka vida öfverträffade de gamles Bacchanalier* och Saturnalier*. Vid en sådan fest samlades hofvets kavaljerer och damer med sina tjenare och tjenarinnor maskerade, men för öfrigt alldeles nakna under en kappa eller domino; under det de voro sysselsatte med dansen, blefvo alla ljusen utsläckte; på ett gifvet tecken föllo dominor och kappor af kavaljerer, damer och tjenare, och nu i mörkret... Enligt denna tidens krönikeförfattare qvarlemnade dessa vidriga fester, dessa hundbröllopp, många vanärande kärleksmärken och mångahanda ondt, som länge fortforo.”


(åld)  "Va i Hundekulle är det om? sa pojken." (Folksagan i Sverige 2 s 369) Eufemistiskt för Vad i Helvete är det fråga om?


(dial) de va hundeln; det var som tusan*. (OFS) Jämför hundan.


(euf) Forel (1942) har ”en hel rad tingeltangel, s k ’hundfröjder’ (ett slags sämre cafés chantants; variéte) och kringresande sångar- och artisttrupper äro likaledes förbundna med koppleri och prostitution”.


(sl) om knull bakifrån på alla fyra, som hundar gör. Uppgift från 19-årig kvinna. Hundgöra är annars ett slitsamt arbete.


se rumplapp.


fsv hunder.  Sammansättning av hund; hundra och radh; tal. Samma ord som engelska hundred. Enligt SAOB ofta i elliptiska grövre eller lindrigare svordomar. Räkneord som sjutton, arton, hundra och tusen har ursprungligen hört samman med djävlar, t ex tusan djävlar. Sedan har räkneorden ensamma blivit kvar medan djävlarna fallit ifrån eller underförståtts. På så sätt har man mildrat ordvalet och istället lagt kraften i själva uttalet: tusan också! Tusan betonas ju på ett annat sätt än räkneordet tusen. OFS har  hundrade.


(dial) svordom: hin, fan, tusan. (OFS) Jämför hundan.


(dial) svordom*. (OFS) Jämför hundan.


knästående fram- eller bakifrån samlag. ”De sätter sig i soffan och börjar småhångla lite och efter ett tag så är de helt nakna och ska börja knulla... och de intar... ’Le position du chien’ om man säger så... Vad då? Alltså... hundställningen.” (Hagman 1991) Engelsk slang  har doggy style om samma fenomen. Se även under hund.


(åld och so)  baksäte på släde av lågtyska hundsfott av hund och tysk dialekt fott; fitta. ”Nej, förbanne mig, vore jag icke en hundsvott om jag nu släppte dig, när jag har dig så nära och du icke har något emot mig.” (Hallenstierna 1972/1700-t) "Era hundsfotter, skrek Johan. Kom ut och slåss med mig så ska jag göra er olyckliga allihop." (Stockholm 1623 hos Inedahl 2023) Bellman har Hundsfott! (F E nr 33) och Hundschfott (nr 76), som enligt Larsson/Hellquist (1967), är ”skällsord med grovt nedsättande, urspr. skabrös innebörd.” Helgesson (2003) menar att skällsordet hundsfott enbart riktade sig till män. ”Att måla ut mannen som kvinnligt könsorgan berövar honom hans manlighet och kränker honom. I dess språkligt mest komplexa förklaring kan hundsfott betyda en man som inte känner till att hans hustru lägras av andra män.”

Falk (2011) säger att ”hundsfott, ’hundfitta’, saknas som förolämpande invektiv i materialet för undersökningsperioden.” [1630-talets Uppsala] Men, fortsätter han, ”I en tidigare undersökning fann jag ordet slå igenom 1642 då tre tyska studenter använder det. Därefter var skällsordet hundsfott det absolut mest frekventa bland studenter i Uppsala och höll sin toppnotering i åtminstone tre decennier.” Och Jarrick/Söderberg (1998) menar ”Att ropa hundsfott var att visa förakt för en konkret individ med hjälp av en metonymi [namnbyte] för kvinnan i allmänhet. Kanske kunde man säga att hundsfotten var den nordiska motsvarigheten till medelhavsländernas hanrej*.” "Lars Bengtsson i Ugglehult och Nils i Rör hade hört Per Kruse ropa 'hunsfott, skolehund, skälm och djäknefitta (klockarefitta)." (Karlsson A & A 2017 s 26) Också stavningen hundfåtsa är vanligt i vissa landsändar.  Även i Norge och Danmark var hundsfott okvädinsord. Också hundsfottera; hunsa, tyrannisera. Se vidare fitta och fut(t).  Hundsvott finns inom sjöfarten  och betyder då "fast ögla i undre ändan av ett block".


(sl) klitoris*. Se även öra.


(sl) kortform för horunge*.


(sl) snygg och välväxt bög.  Engelsk slang hunk; snygg, välväxt och sexuellt attraktiv man eller kvinna.


(dial) enligt ORB ”kraftuttryck”. Och exemplet: ”mæn hunken ta va kållt de e i da”. Även de va hånken.


(åld) coire*. Återfinns t ex i gårdsnamnet Hunnhamra (Norsborg i Södermanland), numera ändrat till Hundhamra. Uppgiften från Envall (1969).


(sk) knop som används för att avsluta en tamp som trådar sig.


(sk) hundskit. "För en hunnalort/ är en hunnalort/ även om den inte/ råkar ligga i en port." (Lind 2016)  Se även lort.


(sk) skånskt kortspel som går ut på att inte bli sittande med sista stick, eftersom man då är tvungen att bekänna färg.


(dial) hundan*, hin*. (ORB)


(dial) kraftuttryck. (ORB)


(arab) kallas inom islam ”de undersköna jungfrur i paradiset med vilka de rättrogna männen ska få ha aldrig sinande sex, och vars oskuld är evig. De rättrogna kvinnorna kommer att förenas med sina makar i livet efter detta, och återfå sin ungdoms skönhet, dock utan motsvarande tillgång till mer än en partner.” (Geels/Roos 2010) Jämför houris.


(dial) OFS har frilla, sköka (eg cunnus?). Rietz (1867) har kaffehurra; kaffepanna och kärringhurra; skämtsamt om kärring, hustru.


(dial) förstärkande ord med betydelsen tusan. ”Det var en hurrande djävel”; en tusan djävel. (OFVG)


(dial) brakande fjärt*. (OFS)


(dial) ha samlag. Signaturen Amnesia berättar under rubriken Folkliv någonstans (DN Namn och Nytt 27/7-1996) med utgångspunkt i skylten ”Tottes i Hurva” (Skåne) om hur ”Detta budskap påminner om det populära klotter, uttryckandes på kärnfullt folkspråk den fysiska grundförutsättningen för det vanligaste sättet att göra små barn på, flitigt ditkritat och inristat på min småskoletids mellansvenska bollplank och klätterställningar”. Hurva (dial); göra något fort och vårdslöst. (Rietz 1867)


(euf) fornsvenska hus, gemensamt germanskt ord, urspungligen troligen hölje. 1 Hellquist (1980) menar att hus i betydelsen avträde antingen är en förkortning av hemlighus eller lån från tyska Häuschen i  ”auf das Häuschen gehen”; gå på det lilla huset. Swedberg (1720-t) har hus, hemlig hus och ”gå på huset”. Sittbrädet på huset kallades förr ofta för husbänken. Langenfeldt (1947) har ”huset med det gröna hjärtat” som militärslang för avträde, och då med tanke på den ofta förekommande hjärtformade dörrutsmyckningen. Även lillhuset, lillstugan i samma omskrivande syfte. ”En torpare fick ofta besök av vandrare, som frågade om de kunde få låna hus. Hans stående svar var: ’Här har vi inte hus, här sitter vi på stång’!” (Harbe 1956) Jämför stång (2).

Sveriges på sin tid största hus fanns i Lycksele och kallades allmänt för Folkets Hus. Byggnaden hade 34 dörrar och 68 sittplatser och tillkom på de stora marknadernas och kyrkhelgernas tid. Folkets Hus revs 1946 då Lycksele blev stad. ”Itt, två, tre å hunnra — din far satt på huset å dundra.” (Ohlmarks 2004) 2 bordell i sammansättningar som allmänt hus. dåligt hus, fruntimmershus, glädjehus, horhus, jungfruhus, kvinnohus, liderligt hus, lusthus, nöjeshus, olovligt hus, offentligt hus, otuktshus*, publikt hus, slakthus, ganthus*, hönshus, syndens hus, vanryktat hus och öppet hus.  " I uppteckningen från Värmland finns både styvmor och styvsystrar, talande spegel och dvärg med, men sagan har en överraskande vändning i och med att Snövit hamnar på ett värdshus som är ett 'allmänt hus', alltså rent ut sagt ett horhus." (Folksagan i Sverige 3 s 440)

 ”Och hon var in i det sista även i glädjehuset besatt av den fanatism, som gjorde det möjligt för honom att tro, att han genom sin viljekraft skulle kunna utbreda en ny lära i världen.” (Stilgebauer 1923) ”Kort sagt var detta hus det säkraste, finaste och samtidigt det mest fulländade nöjeshuset i staden.” (Cleland 1964/1749) ”Så långt gick jag emellertid denna första säsong, att jag knöt bekantskap med och hyrde in mig hos en kvinna, som visserligen inte höll vad man kallar ett dåligt hus, men likväl inte lät sig vägledas av de allra bästa principer.” (Defoe 1944/1720) ”Var skulle jag då slå ned, ty publika hus och flickor föresatte jag mig att sky som pesten.” (Hallenstierna 1972/1700-t)  ”Detta kom sig däraf, att det redan tidigt för offentliga flickor inrättades hus, som man kallade för 'kvinnohus' eller 'glädjehus'. Redan år 1201 funnos sådana hus i södra Frankrikes städer, och år 1300 upprättade senaten i Venedig likadana hus.” (Kress 1905)

3 (sym) kvinnans könsorgan. Engelsk slang har keep open house; hålla öppet hus om kvinna som frikostigt delar med sig av sin fitta. ”Inför mina ögon kastade hon sig över den, satte sitt hus på hans skorsten*, lät honom nita två spikar i ett hammarslag och baka två kakor i samma ugnsvärme.” (Aretino 2008) 4 höghus (sl); mannens (resta) kuk. 5 ha fullt hus; ha flera könssjukdomar samtidigt. 6 ta hus i helvete; gå alldeles galet. Jämför breddgrad. 7 (fsv) hus; ändtarm? Frågetecknet är Söderwalls (1888) som bidrar med följande citat:  "fori vatenstemmo, fel nidhir hestin, oc rensä hans hus mz pinnä hand".  (Hästläkedom i Ur en antecknares samlingar. Utg. af G. E. Klemming 1868—1873.)


(förbr spr) onanist enligt Djos Per Anderssons förbrytarordlista presenterad hos Gjerdman (1950).Se även hyvare.


(dial) dass, toalett. (ORB). Gå på huse!; för dassbesök. Se vidare under hus.


(euf) när någon ställer upp på knull för att bevara husfriden.


(dial) sitthål i avträde. (OFS)


(sl) tjej som redan är upptagen i ett fast förhållande. Se även under katt.


(dial)  ”lår i avträdet i vilket urin och exkrementer samlades” (OFS)  Lår = stor låda.


(no sl) unngå husmus; undvika att ha sex med kvinnliga kollegor.


(so) en stor och lång svart person, t ex en basketspelare. Se även neger.


se under stucken.


(so) tönt, klant.


(dial) cunnus*. (OFS)


(dial) fitta enligt vadkallasfittan.se.


(mil sl) ”namnet på svarta tavlan belägen i ett rum i tredje våningen i Karlberg (upprepade gånger kastad genom fönstret); hustavlan betydde också toaletten.” (Langenfeldt 1947)


(eng sl )  prostituerad. Hustle; ragga. "Fram till häromdagen drev Tare ett 'onlineuniversitet' där hängivna följare till ett ringa pris på 49 dollar i månaden kunde lära sig bli hustlers." (Essy Klingberg: Det kan vi lära oss av mansgurun. SvD 25 augusti 2022.)


förekommer främst i vissa samlar- och jägarsamhällen, t ex bland eskimåer. Här räknas det till allmän hövlighet att en man tillfälligt lånar ut sin hustru eller dotter till en man från en annan grupp eller stam som kommer på besök. Nära vänner och grannar kan ibland också uttrycka sin solidaritet med någon olycksbroder, vars hustru är sjuk eller havande, genom att till honom låna ut någon av kvinnorna i det egna hushållet.


(dial) den onde, fan. (OFS)


1 (euf) kvinnans könsorgan. Troligen en förskönande omskrivning för kutta*. Men ordet kan också tänkas ha något att göra med hota, hutta (dial); göra hål för stör i marken med ett järnspett. ”En julekväll då kom där in en som sa: Go kväll!/ Men ack ack ack, när far och mor fått somna/ Jag köpte mig ett papperslås/ och satte för min lilla hutta./ Det blåste ostan och nordan vind/ och låset sönder och pitten in./ När han fick in en han vre omkring en/ sen fick han sitta där och jofsa.” (Nedtecknad i Floda 1936 och publicerad i Sörmlandslåten 2/75) Se även kunta. 2 (dial) ha samlag med. (OFVG)


(euf) huden runt ollon och klitoris. ”Det är tråkigt, men det kan bero på att hon behöver få klitoris blottad och mer åtkomlig genom att en del av huvan opereras bort.” (Hite 1982) ”När huvan dras tillbaka ser den ut som en röd ärta som kommer ut ur en skida.” (om klitoris i Hite 1982) ”Och hon trädde på nytt sin huva över den röda, kala hjässan.” (Salten 2009)


(åld) vulva*. (Roberg 1718)


(sl) ollon*. Enligt Adams (1982) var latinets caput (huvud) allmänt använt av de gamla romarna för ollonet. Han menar också att detta är ett av bevisen för penis personlighet och han ger exemplet att den "reser på huvudet”. ”Jag har inget annat metalliskt på mig, du vill väl inte att jag klär av mig naken här?, provocerade jag lite och båda hans huvuden nickade helt omedvetet.” (Oravsky: Sex för trettioåringar. Subaltern 3/2006) ”...att jag är vansinnigt kär i varenda millimeter av din kropp och att jag högst av allt dyrkar din änglalika pick med det korallröda huvudet som jag så innerligt älskar att ta i min mun och suga på.” (Harris 1965/1900) ”Det är inte hjärnan som vet att det kommer fler hål, det är det andra huvudet.” (Suhinina 2007) Dansk slang har få hoved om oralsex. Se även kukhuvud, kukskalle .


(euf) penis. Se också dyrk.


(sym) fitta. ”Sedan teologie kandidaten planterat sitt standar två gånger i huvudentrén och en gång i bakporten, frågade han mig om jag ätit kvällsvard.” (Aretino 2008) Se även port.


(sl) stor och uttänjd fitta pga den livliga trafiken. Jämför motorväg.


(dial) stollig, vrickad. Blev, enligt folktron, den vars mor haft samlag vid långt framskridet havandeskap. Uppgift från OFS.


(euf) 1 samlag. ”Jag hade i huset en rätt vacker piga, Catharina, som jag väl någon gång, då det så kom sig, kunde nafsa litet efter men till huvudsaken vaktade jag mig att komma.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”... men när vi skyndade vidare mot huvudsaken fann vi ingen bekväm plats för det vi syftade till...” (Cleland 1965/1749) 2 penis. Huvudsaken för mannen är en sak med huvud.


(dial) milt kraftuttryck. (ORB) I Närke under min barndom på 1940-talet var huvvaligen ett gångbart uttryck för något hemskt eller överraskande.


Högerhandens Vänner. En ideell förening bestående av lokala grupper med 5—10 personer i varje grupp som träffas regelbundet för runksessioner. Föreningens mål är att utrota allt skuldbeläggande av självsex* och att skapa en onanivänlig atmosfär i samhället.


(fsv) isländska hvalsauki; hvals sädesväska, sperma. "thet är hwals ökö thz hielper hiernan." (Läke- och Örte-Böcker. Utg. af G. E. Klemming 1883—1886) Uppgifterna från Söderwall (1888).


(sym) poetiskt om vackra, blommande kvinnobröst.


(grekiska hybris; övermod och philia; kärlek, dragning till) att bli sexuellt upphetsad av personer som begått allvarliga brott. Mestadels finner hybristofilen partnern bland redan dömda, men det händer också att hen övertalar partnern att begå brott.


(åld so) Swedberg (1720-t) om smickrare, lismare.


(sl) "sitta på huk med fötterna på marken och med rumpan i luften." (slangopedia.se)


(sl o so) ”ful och elak kvinna.” (slangopedia.se) I vidare bemärkelse betyder hydra; monster, odjur, drake.


(sym) renrakad fitta. Se även kalhygge.


(lmo) att ställa upp på sex bara av ren hygglighet.


(euf o åld) preventivmedel*.


(euf) badrum. ”När inomhustoaletten slog igenom på 1950-talet blev det ett trångt och spartanskt inrett rum; en toalettstol, ett handfat med kallt vatten och i bästa fall en spegel. Det var allt. Efterhand har golvytan vuxit och alltmer utrustning har flyttat in. Badkar, dusch, bidé, välutrustade badrumsskåp och nu senast har bl a bubbelbadkar, ångbastu och ångbad tillkommit. Badrum blev den nya beteckningen, men det har bytt namn igen. Nu heter det hygienrum.” (Bäck 1994)


1 (sl) oftast om stor, fyllig, utskjutande barm eller byst. ”Han la händerna på hyllan.” ”Vilken hylla den bruden hade, tänkte jag.” (Wagner 2008) Även ratta hyllan (sl); smeka en kvinna på brösten. Jämför balkong. 2 vad du tycker och det katten skiter lägger jag på samma hylla; ett något omständigt sätt att säga att man skiter i något.


(sym) kondom*. "På kvällen strövade jag in i parken och tog den första hora jag mötte, med vilken jag utan många ord kopulerade utan att utsätta mig för någon fara, då jag skyddade mig med en hylsa. (Boswell 1951) Se även fodral (1) och kopulera.


(grekiska hymen; hinna, skinn, hud) mödomshinna*.  NEO har ”hist.: sedan 1786”. Hymen, avbildad i konsten som en yngling med en brinnande fackla i handen, var också bröllopsfestens gud i den grekiska mytologin, och ordet användes även som äktenskapsmetafor av hymen; sång som sjöngs av brudfölje. Jämför hymn. ”Långt senare träffade han en klok doktor som försäkrade honom att den så omtalade hymen knappt ens märks hos somliga kvinnor.” (Tulit ur Kärlekshistorier 1984) "... och när efter festens slut brudgummen trädde inom Hymens tempel, fann han allt därstädes på sin rätta plats, allt, så när som på Hymens prästinna, vilken av ett litet kabinett i den stora nya våningen gjort sig en ny jungfrubur*, istället för den hon lämnat i föräldrahuset." (Blanche 1843/1976)


se intimkirurgi.


(sl) attraktiv och sexig kvinna.


(åld so) till kvinnor. Hyna anspelar nog på hynda. (se do) Ordet, som finns i  sammansättningar som bandhyna, göhyna och sökehyna, återfinns hos Karlsson A & A  2017 s 15 och ansågs mycket nedsättande. "De hade kallat hans hustru för en hyna."


(so) fornsvenska hynda, isländska hyndla. Svensk femininbildning till hund. Om hund av honkön men också nedsättande om lösaktig kvinna, hora. ”Hist.: sedan ca 1430 ” ”Och den här gången är det kanhända någonting spännande, en skälvande liten hynda, som inte har annat att göra än att dra upp kjolarna och ge sig.” (Miller 1956)  ”Hora! Eller vill du hellre bli kallad för slyna. Eller luder? Eller fnask? Hynda? Slampa? Slinka?” (Blå 2010) Fan  har kallats hyndadjävul  i vissa landsändar.


norrländska och finska för 1 fitta. 2 flickvän.


(dial) bänk med hål på avträdet. Uppgift från OFS som också har exemplet: ”För att smörkärnandet skulle lyckas väl drog man smörkärnan tre ggr gnm hynskhålet”.


(dial) avträde. (OFS) Se även mak.


(dial) ”med vilken man torkade sig i röven efter skitandet.” (OFS) Se även under torkmedel.


(put)  ”prostituerad som missbrukar narkotika”. (Holmén 1997)


(grekiska hyper; över och afrodisiakos; hörande till kärleken av Aphrodite; Afrodite) stegrad könsdrift.


(grekiska hyper; över och filia; kärlek) mycket stark sexualdrift. Jämför nymfomani och satyriasis.


(grekiska hyper; över och hedone; njutning, lustkänsla) stegrad lustförnimmelse.


(grekiska hyper; över) sexberoende, sexmissbruk som yttrar sig i överdriven sexuell lust och aktivitet som kan orsakas av hjärnskada och andra hjärnsjukdomar eller psykos. Se även satyriasis och nymfomani.


(grek hyper; över och sperma; säd) ovanligt rikligt sädesflöde.


(grekiska hypo; under och hedone; njutning, lustkänsla) frigiditet*.


(grekiska hypo; under och filia; kärlek) svag sexualdrift.


(grekiska hypo; under och plasis; bildning) medfödd underutveckling av könsorganen.


(grek hypo; under) nedsatt sexuell aktivitet.


(grekiska hypospadiaios; ’som har urinrörets mynning på undersidan’.) missformat urinrör som utmynnar på penis undersida, oftast vid glans*. Delvis ärftligt betingat. Jämför epispadi.


(grek hypo; under och sperma; säd) nedsatt antal spermier i säden. Enligt WHO:s (FN organet World Health Organization) är det normala att det finns minst 20 miljoner sädesceller per millimeter säd varav minst 40 % skall vara livskraftiga.


(grekiska hypo; under och oxygen; syre) syrebrist. Jämför asfyxiofili*.


(dial)  sköte*. (ORB)


metallögla att fästa hake i. Av lågtyska öseke; diminutiv till öse, tyska Öse; handtag, öra. Besläktat med öra. 1 fitta. Även kvinna. Gösta Bergman (1929) menar att ordet är månsing och uppger som källa en viss A Bodin från 1860-talets Kind. Evald Lidén (1930) däremot anser att hyska snarare är allmänt vulgärspråk än månsing. Ett bevis för detta är västgötska hysk och värmländska hyssk; båda med betydelsen vulva. Thesleff (1912) klassar ordet som ”flottistspråk”. ”Hyskan och haken söker sig till varandra.” (Het Kärlek 1967)

I Närke var blahyska; kvinnligt könsorgan ett gångbart ord omkring förrförra seklet. Kanske har ordet något att göra med ”hyska och hake” där hyska är en liten ögla där haken häktas fast för att hålla samman t ex ett klädesplagg. Bla- kan vara ett förmildrande eller förstärkande nonsensprefix. ”Maude låg på rygg och Elsie satt nerhukad över henne med ansiktet mot Maudes fötter och med munnen klistrad vid Maudes hyska.” (Miller 1958) ”Då ska jag nypa henne i hyskan, sa Pyret.” (Göring 1962) 2 Från bl a Göteryd (Sml) kommer  ”han har hettat hyskan”, något som troligen anspelar på att man förr hängde en hyska och en hake över sängkammardörren för att motverka ofrivillig barnlöshet.


(fsv) medelnordtyska huseken, forndanska hysken, hyssikke; avträde, dass. Söderwall (1888) har betydelsen: afträde, kloak. (se do) Hellquist (1980) har Hyskengatan i Kalmar från 1400-talet och pekar på den danska motsvarigheten Hyskenstræde i Köpenhamn. I Danmark var, enligt Grieg (1853—1856), "hysken, en förvanskning av tyska Häuschen, litet hus, ett vanligt ord och i bruk redan på 1500- och1600-talen då man hade en hel räcka med härliga namn på dass och avträden och inte var så pryd som vi är idag med alla våra omskrivningar i stil med toilette, Do och X”. Skånskan har hyssket; ”lilla huset”, dasset. Se även hisken.


(grek) livmoder*. Därav sjukdomen hysteri som ansågs bero på rubbningar i livmodern. Enligt den grekiske läkaren Hippokrates (460—370 f Kr), kallad läkekonstens fader, var det viktigt för en kvinna att få in sperma i slidan. Det underlättade bl a för mensblodet att komma ut. Om inte livmodern fuktades av sperma tillräckligt ofta kunde kvinnan drabbas av hysteri, andnöd eller svimma. Bara genom att ha regelbundna samlag med en man kunde en kvinna hålla sig frisk. ”Och i de fall de lidande kvinnorna inte hade någon make som kunde hjälpa dem på vägen — till exempel änkor eller nunnor — och då onani ansågs vara farligt, fult och fel, så kunde en barnmorska eller någon annan läkekunnig gripa in med direkt massage av könsorganen. Syftet var att framkalla så kallad hysterisk paroxysm, dåtida läkarprosa för orgasm.” (Englund 2003)


(sl) havande*. Byrman (1989) menar att ordet är norrbottensslang från Kalix i  ”hon är på hyven” och ”han har gjort henne på hyven”. Hiva, hyva; (dial) slänga, kasta, hissa upp. Se också hiv.


även husare, huckare. Runkare, onanist. Orden förekommer i Djos Per Anderssons förbrytarordlista från 1840-talet, redigerad och kommenterad av Olof Gjerdman i Svenska landsmål och svenskt folkliv (1950). Denna förbrytarordlista har under åren varit föremål för tre avskrifter och Gjerdman kommenterar: ”De tre avskrifternas inbördes, som det kan tyckas, oförenliga skrivningar av ordet, om det nu i alla fallen är fråga om samma ord, gör en tolkning svår ...”


(sl) kuk. Tysk slang har Hobel; kuk.


(sl) ”lectus coeuntium”; samlagssäng, enligt Thesleff (1912).


(sl) 1 ett snabbt, hårt och känslolöst knull. ”Då slutade jag upp med fejkandet och lät min man ’hyvla på mig’ som han ville” . (Alakoski/Mogensen 2008) ”Och han hyvlade min planka så att jag totalt tappade andan.” (Salten 2009) Tysk slang har hobeln (hyvla); knulla. 2 runka, onanera.


(euf) lust,  åtrå. "Om det vittnar ett fall från jämtländska Klövsjö, där en unge bonden Samuel först hade friat till en kvinna vid namn Kerstin och fått hennes ja, men sedan ändrat sig, precis innan det skulle lysas för dem i kyrkan — han hade inte längre någon 'håg' för henne." (Västerbro 2025 s 168)


(dial) färdig att kräkas. (ORB)


(euf) hin* håle. ”Hist.: sedan 1842”. SO).  Med anslutning till namnet Håkan som förr hade formerna Haken, Håken. Men Hjelmquist (1903) menar att ”formen håken torde ej i vanliga fall associeras med mansnamnet Håkan (Håken). Liksom Håkan om hin onde är den en eufemism för hin håle med ändelsen från fanken.” ”Om vintern, som bör bo i mån’,/ Allt möjligt pris I gåfven,/ Jag dock ger den jämt Håkanson,/ Jag har ej glädje åf en.” (Lyckow, Vid handklaveret 1902) Ohlmarks (2004) har Håkansson (euf) för ’Håken’ med exemplet: ”Nä, fy för Håkansson! sa häradsdomaren, för han va allti litta fin på de.” ”Håken hin håle har fäst oss båth...” (Det är djävulen som har förlovat oss) (Ur Agneta Horns självbiografi (1600-t) om sin envise och av henne ständigt avvisade friare Erik Sparre.)


(dial) allmänt om hin onde, fan. (OFS)


fsv hul. Germanskt ord samma som i engelska hole. 1 (euf) fitta  som i uttrycken somna (sjabbla sig) på hålet; göra en kvinna med barn och dö på hålet; avlida genom mort douce*. Även ligga på hålet; knulla. "Han somnade på hålet och väcktes nio månader senare av barnskrik.” ”Nu hade han flera gånger legat hos drottningen men inte funnit hålet fast han tagit gift kvinnfolk till råd och tittat efter där det borde vara.” (Brunner 2002) ”Om det enda skälet till att en man ägnar två timmar åt att leka kärlekslekar med en kvinna är att han vill ha ett hål att knulla i, så vore det bättre att han skar ut ett hål i ett köttstycke och hade det i sängen hos sig.” (Hite 1977) ”Han kunde inte skilja min fitta från ett hål i väggen för allt vad jag kände.” (Hite 1977) ”Får man inte knulla den ena kan man alltid försöka med den andra. Hål som hål — kuken har ändå inga ögon.” (Lodalen 2005) "Ja Platska lilla som en struva/ Spänn ut ditt rosenröda hål/ Lät fritt en Ball din fitta skrufva/ Och skrik om du ej mera tål/ Med gulgrön färg utur din kutta/ Slå fjärt på fjärt och tår på tår/ Hvar skit skall liksom Gummigutta/ Gulfärga dina svarta lår." (R.C. Wallén Volym 56, Band 8 1767)

Engelsk slang har hole in one; bli på smällen i första försöket. Även upptaget på hålet; kö både för dam- och dassbesök. Också ollonhål där kvinnans organ både är format som ett ollon och ett lämpligt hål för det egentliga ollonet*. ”Det var jag som gav honom idén att sätta sin lusiga skitpruttimuta mellan benen på morsan, annars hade han kanske nöjt sig med att hålla tillgodo med det lilla ollonhål dottern erbjöd hans lurviga och ludna ekorrsvans.” (Salten 1983)

Sextidskriften Cupidzero (6/1991) har pipphål. ”Män i allmänhet är så barnsligt förtjusta i att stoppa in sin stake i pipphålet, att tjejer borde tycka att de är lite komiska.” Kotsinas (1998) har med blöthål, brunhål, ekohål, grotthål, kittelhål, knullhål, kukhål(a), kärlekshål, liljekonvaljhål, lyckohål och sköna hålet. Från vadkallasfittan.se har vi klethål, kladdhål, knullhål, mumshål, mushål, myshål, pistonghål, pålhål, pökhål, slickhål, slaskhål och snaskhål. Vásques Diaz (2008) har skamhål och pärlemorshål. Drougge har kvisthål (1999) och kroppshål (2006). ”Han tycker att anorektiska vandrande bönor är könlösa och att ha sex med dem säkert känns som att stoppa snorren i ett kvisthål.” ”Kvinnor är av godo för män endast i egenskap av serviceinrättningar med kroppshål att ejakulera i.”

Ytterligare andra hål är pysselhål, körsbärshål, sexhål, svanshål och svenhål. ”Lägg er på knäna. Ni kör huvudet i kudden som storken. Jag kommer åt er bättre i den ställningen. Ett sådant sött svenhål ni har.” (Nine Christine Jönsson, Kärlek 4/1965) ”Barn ska vara små och fina, inte lägga sig i när pappa sticker äppelklubban i mammas körsbärshål och inte svära.” (Stig växer mer än texten. SvD Kultur 7/2-2006)

Ett intressant uttryck i sammanhanget, hållet nedan-til, återfinns i anatomiprofessor Lars Robergs Lijkrevningstaflor (1718).  Felleshøl (no so) gemensamhetshål. Kvinna som urskiljningslöst ligger med vem som helst. 2 hål, brunhål, fishål, fjärthål, skithål, stjärthål; analöppning. ”Jag har skitit, det är så man uttrycker det, genom samma hål i nästan tjugo år och det är inte det minsta utslitet.” (Mozart i brev till sin kusin Anna Thekla 5/11-1777.) ”Därefter drog jag ut dildon och lade mig över henne och körde in kuken i hennes bruna hål efter att ha hällt ut lite massageolja över det.” (Fib/Aktuellt juli 2004) ”Nu började han treva med fingret och hittade slutligen det andra hålet i hennes kropp och trängde långsamt in där.” (Walker 1966) ”Varpå han utan någon som helst tvekan körde upp två fingrar i mitt stjärthål.” (Lektyr okt 2005) 3 dasshål, hålet i bänken i utedasset. ”Men värst är det med det andra behovet, då man måste ut och sitta på hålet i träbänken, med tidningspapper emellan, och det visste man inte att tidningspapper kan kännas kallt nästan som järn.” (Lundkvist 1958)


(sl) djup urgröpning. 1 kvinnans inre könsorgan. ”Ögonblicket därpå gled min tunga in i den ljuva hålan som öppnade sig mer och mer för att motta de begärliga kittlingarna och göra det möjligt att tränga in i det doftande djupet.” (Swinburne 1983; ca 1900) 2 (sl) ändtarmsöppning. Se även grotta. 3 (åld svr) håla ko dö som Hellquist (1918) förklarar med ”hvars ko säkerligen tolkats som en af de många eufemistiska förvanskningarna af Guds namn, medan håla är en dialektform för hårda...” Även håla ko femtan.

håla ko dö
håla ko femtan
ko
grotta
håla


(dial) allmän svordom. Hålan också!; fan också! Även om hin onde, fan. (OFS) Jämför håle.


(dial) djävla, satans. (OFS) Se också håle.


(svr) i hin håle; djävulen. Hin*; den. Svensk dialekt hår, hål; hård. ”Hist.: sedan 1639”. (NEO) "Det var en skogsarbetare som var oherrans full i håle." (Folksagan i Sverige 3 s 771)


(lmo) fotsvett.


se håla.


(euf) ha samlag. "Det skall du få, min kära flicka, sade herremannen, om jag får hålla av dig först, annars får du inte ett enda korn." (Folksagan i Sverige 2 s 202) "Jag vet en vacker flicka som har låtit hålla av sig för nöds skull." (Folksagan i Sverige 2 s 203) "Och i natt hålte han å mäk. Hålla å är ett namn på samlaget i Väne och Åse härader." (Västergötland)  (Upptecknat av O G Svensson 1930)


(lmo) 1 pissa, kissa. 2 runka,onanera.


1 (euf) knulla. ”Han: Ska vi hålla på? Hon: Nej, jag håller på mig.” ”Min pinsammaste händelse hände för 2 år sen på min födelsedag. Min dåvarande flickvän hade sovit över hos mig, jag vaknade tidigt och kände mig lite upphetsad, så jag väckte henne så att vi kunde ha lite sex. Mitt i allt kommer min familj in sjungande! När vi ligger och håller på!” (Sexspex 2004)  2 (euf) hålla på sig; spara sig (från samlag). ”Av de flickor jag träffat, har de som inte haft för sig att dom obetingat måste ’hålla på sig’ i det längsta varit långt rikare utrustade både emotionellt och intellektuellt än de som representerar motpolen.” (Ahlmark Michanek 1962) 3 (euf) hålla sig; om naturbehov. ”Han kunde inte hålla sig längre.” 4 hålla räcket, hålla en god vän i handen (sl); runka, pissa.


(sym) fitta. ”— Jag vill ändå att Ni ger mej utförligt besked hur det känns, sa jag och började föra erigendum* sakta fram och åter i hennes hållare, som nu av allt att döma var maximalt sekretfylld.” (Eckerbom, Kärlek 11/1969)


(euf  dam som mannen har, håller, vid sidan om (den ordinarie). Till hålla i  underhålla. Enligt SO ”hist.: sedan 1884”. ”Ja, så levde vi en tid framåt, och fast jag inte var vad man kallar hålldam åt honom, var han mycket frikostig och gav mig så att jag kunde klara mig utan att behöva arbeta, eller, vad som var ännu bättre, ägna mig åt mitt gamla yrke.” (Defoe 1944/1720) "Spridd och efterliknad var till exempel den brittiske konstnären William Hogarths (1697—1764) serie med målningar och gravyrer från 1730-talet som illustrerade en ung kvinnas väg från oskyldig lantflicka till en judisk köpmans hålldam i London, följd av ett hastigt förfall mot prostitution och slutlig död i syfilis. (Lennartsson 2019 s 88) "I en skön 'oas' blir jag eremit med ett litet semitiskt 'hållfnask' i granngrottan." (Midal 2022 s 46)


(sl) hålldam*.


(dial) ”yttre könsorgan hos ko”. (OFS) Jämför aljuver, harajuver.


(sl) fitta.


(dial) inklämd vid bakdelen (om ko). (OFVG)


(sl) två bekanta män som knullar samma kvinna. ”— Det är bättre vi håller det här inom familjen. — Hur då familjen? Jag är fan inte din bror. — Men du är min svåger. Hålsvåger.” (Dahlström 1988) Se även buksvåger.


(sl) 1 hålldam*. 2 knull.


(dial) förbaskat (lindrig svordom). (OFVG)


(sl) lösaktig kvinna. Jämför dosa.


Nyordsboken (2000) har ”(mått på) inslaget av hångel”. ”Snart dyker vårsolen upp och hångelfaktorn, en klubbingrediens som aldrig kan bli överskattad, skjuter i höjden.” (Nöjesguiden 3/1 1996). Se vidare under hångla.


(sl) kurtisör*.


enligt Linda Skugge i Fittstim (1999): ”Det enda jag fick som var typiskt tonårigt var hångellängt. Men det skulle dröja ända tills jag var tjugo innan jag fick ha sex.” Se vidare under hångla.


(sl) busväder som kan  fördrivas med hångel*.


(dial) även hangla.  I betydelsen hänga, som hångla också är besläktat med. Från början hänga efter, vara efterhängsen, men numera nästan uteslutande använt om handgriplig uppvaktning, kurtis*, ofta ganska grov sådan. Att hångla är att göra allt sexuellt utom samlag. Enligt NEO ”hist.: sedan 1785”. Bergman (1934) har tagit fasta på detta med hand och härleder ordet från dialekt hånka; ta fast, gripa någon som försöker fly, ett verb som är bildat av substantivet hånk, hank; handtag, egentligen sätta hank på någon. Berg (1924) har hångel ”studentord i Ups med bet kurtisera” och hångibel ”som man fritt får hångla med (om flicka)”. Hjelmqvist (1903) har hångelin ”en som vill hångla, som tar alla värdshusflickor om livet eller dyl”.

I slang har vi det vitsiga pattrull i stöta på pattrull; om den som blir vittne till ett hånglande par, och pattrullning; hångel. ”Jag kommer ihåg att mamma sade till mig och min två år yngre syster när jag var arton: ’Jag hoppas verkligen ni inte är den sortens flickor som... hm... hånglar med pojkar.’ Och då var ingen av oss oskuld!” (Hite 1977) ”Men vi tränger ihop oss i Claus-Josephs Trabant, det gör vi, och vi hånglar en del. Sticker ner händerna innanför varandras byxlinningar, gnider runt och stönar lite.” (Nesser 2004) Även hångla upp som i följande: ”...anfaller honom med min kropp, tvingar honom ner på rygg, lägger mig över och på. Hånglar upp honom medan fittan bultar, pulserar och bränner.” (Het 2012 Paris Surprise) "Jag hade inga kondomer och fattade ingenting så det blev inget penetrationssex, men vi  låg där och råhånglade och hon tog på min penis." (Kalmér 2024 s 316) Se penetrera.

Från engelskans pet har vi petta (sl); kyssa, smeka, hångla, och petting; smek, hångel. Petting kan innebära nästan allt i förspel, fram till själva samlaget, dvs smekningar med hand och mun som inte sällan leder till orgasm. Vanligt i USA, där jungfrutron hyllas och föräktenskapliga förbindelser anse moraliskt förkastliga.


(dial) OFS om den som är benägen att hångla.


(dial o svr) uppgift från ORB. "Hånken också"; fan också. "Det var själva hunken"; det var själva fan.


(åld so) SAOB har hånord 1833-1885 och hånsord 1680-1922. Hånfullt ord eller yttrande. Jämför danska haansord.


(sym) dess sexuella anspelning förklaras i följande citat från Dahlgren (2013): ”Håret har en stark sexuell laddning. Det utslagna håret fick man bära bara så länge man var jungfru. I nästan alla kulturer ses håret som erotiskt laddat. Varför? Det kan man resonera mycket om, men det är på något sätt på gränsen mellan kroppen och omvärlden.”  "De fick bröst och när vi hade skoIgymnastik såg jag att de hade krullhår." (Kalmér 2022 s 179-80) I sammanhanget talas om rövhår och analhår. Se röv och anal samt  pubes, blygdhår och fitthår.


(sk) hår på mellan = karamellen = könsorganet. ”Du e väl ente så gammal att du ens har hår po mellan än, pågablära!” (Ambrius 2002)


(sk) hår av hin, ondsint kvinna. Uppgift från Ohlmarks (2004) med exemplet: ”Tösen e ett hår å hin, men moren (modern), hon e en hel peruk (ännu mycket värre).”


(dial) allmänt om att prata oanständigt. (OFS) Jämför hårog.


(sl) fitta. Se också biff.


(sl) fitta. ”Blygsamt undvek jag den svarta hårbullen och lät handen komma till vila på den lena magen.” (Blå 2007) Se också bulle (1).


(sl) röv. ”OMG !!!!! flåsade den spräckta Stiggan när den hånflinande Laz vek sin mast* in i hans elastiska hårburgare.” (QuakeNet: Log 1 juni 2006) Jämför  pälsburgare.


(sl) 1 fitta, fitthår. ”Varma dunster, glimtar av bröstvårtor och en hårbuske, minnen som driver fram upphetsningen.” (Mailer 1982/1948) ”En tunn solstråle från källargluggen trevade sig in i den risiga svarta hårbusken. Där hade hennes kön svullnat och slagit ut till en fruktglänsande skön ros. Vätskedroppar, mjölkvita som pärlor, gnistrade i håren.” (Johansson 1990) ”Hyyppä hade gurglat och pumpat och det hade blivit fradga på hårbusken på Nanna som gått i brygga och ropat: ’Nu blir jag dräktig’!” (Pohjanen 2003) ”Han kände med välbehag hennes fasta, varma blygdläppar och den sammetsmjuka hårkudden ovanför.” (Salten 2009) 2 mannens könshår. ”Du har fyra sorters hår, sade hon till honom. På bröstet är det nästan svart, och på huvudet är det inte alls mörkt, men din mustasch är hård och mörkröd, och håret här, ditt kärlekshår, är som en liten buske lysande rödgul mistel. Det är det vackraste av dem alla!” (Lawrence 1928) 3 rövhår. ”Stäng dörren, gör dig vacker, borsta dina rövhår och kom tillbaka när jag ropar.” (Louÿs 2011) Se även buske och kudde.


(sl) hård, erigerad (stå)pick. ”Jag är så hård på dig, viskade han, hinner vi knulla? (Jong 1977) ”Hon pressade sig mot honom, kände hur han blev hård.” (Drougge 1998/2003) "När jag kom tillbaka till tjejen med kondomen var jag inte hård längre. Vi fortsatte men jag fick inte stånd. Skitjobbigt." (Kalmér 2024 s 300)  Norsk slang har en hard en, en harding.


(dial) småländska för fan enligt Lundblad/Josefsson (2021)."De va håen [hården]!" och "Va i håen e dé?"


(lmo) fitta.


(sl) flörta*.


(sl) få stånd och bli kåt enligt tigerskott i brallan (1/2001).


(sl) grov pornografi I motsats till glad- eller mjukporr*. Belagt i svenskan sedan 1973. "Jag hatar sådana där kvinnliga porrfilmer med massor med myspys i rosa, sjukt ointressant. Då tittar jag hellre på hårdporr för det kan jag gå igång på..." (Kalmér 2022 s 14) Se vidare porr, pornografi och  hard core samt soft core.


(dial) fitta. ”En (namnet) spâla på hårfiola sä dä drôup ta strôke.” (NN spelade på hårfiolen så det dröp av stråken.) Uppgift från man, född 1929, som minns uttrycket från sin hemby Sikås i norra Jämtland, där det pratas hammerdalsmål. Se även fiol (3).


(sl) "när man lagt sig med blött hår och vaknar upp med en bena eller virvel som vägrar lägga sig rätt”. (slangopedia.se)


(sl) ”loci muliebres”; kvinnligt könsorgan. (Thesleff 1912) Jämför harpa (2).


(sl) fitta. Uppgift från 30-årig man som också menar att hårhålet med fördel kan bestänkas med hårvatten; sperma.


(sym) den hårige; kuken.


(sl) kuk. Engelsk slang har hair-divider och beard-splitter (hårdelare och skäggsplittrare).


(dial) oanständig och slipprig i sitt tal. (OFS) Jämför håra.


(dial) ”cunnus i spela på Hårogharpa; ha samlag”. (OFS) Se även harpa.


(dial) hora, luder. Efter finska vittu; fitta. (OFS)


(sym) fitta. Pirog  är en maträtt med deginblandad fyllning av bl a kött, kål eller svamp. Se även hår.


(sl) fitta. ”Jag har en vagina (alltså en muff, mutta, fitta, köttgrotta, hårtårta, ni fattar va?), med tillhörande äggstockar och en fin liten livmoder.” (Fittstim 1999) Se även tårta.


se hårhål.


(so) skånska för strumpa, men duger också som skällsord.


(sl) kort för homosex, homosexualitet*.


(dial o svr) hin håle. (ORB).


(dial) kraftuttryck. (ORB)


(sk) lort, skitstövel. (se do)


från tyskan  och besläktat med hage; inhägnad med buskar. Samma ord som engelskans hedge. 1 (sl) bak, bakdel (sedan minst 1940-t) som i  ta dej i häcken; nedsättande om någon man ogillar eller vill bli av med. Kanske från holländska Hek; den del av båten som hänger ut akteröver.  Stolpe (1984) har häck; bakdel, lånat från sjön. ”Det översta partiet av ett fartygs akterspegel kallas häck. Akterhäck är en släkting.”  Enligt tyska ordforskare sammankopplas häck med akter därför att rorsmannens plats på övre delen av aktern förr var omgiven av en häck, en sorts galler, som skydd mot storm och vågor. Se även akterspegel. ”Hon är ganska lång, fina välformade, fasta bröst som är ganska stora och en fantastisk häck, rund och läcker.” (Förbjudna drömmar 1993) ”Hon hade stiliga långa ben, en fräck, välfylld häck och väldigt fina bröst.” (Brask 2007) Meddelande från prostituerad som stängt bakluckan* för gott: "Varmt tack, alla trogna kunder. Men nu är denna läckra häck väck!"  2 (sl o plur) kvinnobröst. Kanske från häcka; ruva om fåglar, då en ruvande fågel till formen påminner om ett dunmjukt kvinnobröst. Men ordet kan också ha med häck; bak att göra (se under 1) då de båda kroppsdelarna ofta är formlika. 3 kvinnans könshår. ”Trädgårdsmästaren for med saxen genom hennes häck, så att hon såg tusentals lysmaskar...” (Aretino 2008) Jämför pubeshäck.


para sig (om fåglar). Troligen från tysk dialekt hecken; para sig av hacken; hacka.  NEO har ”hist.: sedan 1805”.


(euf) helvete som i dra åt häcklefjäll.  ”Hist.: sedan 1612 (NEO)  Danska ”fare til Hekkenfeld”. Troligen från isländska Heklufjall alternativt namn på vulkanen Hekla, som ju liksom Blåkulla* var mötesplats för häxor och trollkäringar.  " — Så får du inte säga, sa folket på stället. Du ska säga: Åt häcklefjäll med dom." (Folksagan i Sverige 3 s 812) Även Tyskland har sitt häxberg, nämligen Hechelberg i Hessen.


(sl) knull. Se också häck, häckar.


(euf) bort härifrån, bort från jordelivet. Gå eller skiljas hädan; dö. ”Hist.: sedan 1000-talet (runsten, Lid, Södermanland).” (SO) "Över ett år har gått sedan Ann-Charlotte fick skiljas hädan." (Trolle 1918)


(åld so) att häda är att uttrycka sig nedsättande om något som hålls heligt speciellt i religiösa sammanhang. "Vid rättegången en vecka senare hade kopparslagaren inget som helst minne av vad som inträffat—hävdade han i i alla fall. Detta hjälpte inte. Böterna blev sex mark för hårdraget och lika mycket för häde-ord." (Karlsson A & A 2017 s 61)


(dial) förstoppning enligt Lundblad/Josefsson (2021).


(dial) enligt slangopedia.se uttryck från östra Värmland för en man som ska pissa. Se potatis (1 o 3).


(euf) ordet hittat hos Haynej (2022) och hennes svordomslista. Här är det  betoningen på häll och dess anspelning på helvete som ger styrkan.


1 (dial) helsikes (lindrig svordom) (OFVG). 2 I Folksagan i Sverige 3 (s 489)  står hällsinge för helvetet.


(sl) sköta hälsan; knulla. För minns att det inte bara är äpplen som håller doktorn borta i uttrycket ”an apple a day keeps the doctor away”, utan att friskvård också kan bedrivas på annat sätt, vilket följande klotter visar: ”Ett knull om dagen, stärker ryggen och magen”, varpå någon fyllt i med ”för att inte tala om de övriga behagen”. (Stockholm 1984 toa, Centralstation)


(euf) 1 uppstötning. Norskan har hilse på. ’”Nei, jeg tåler ikke pizza. Jeg blir gående og hilse på hele dagen.” (Tryti 1985) 2 (no) hilse pa Gud; dö. 3 hälsa på påven*; göra toalettbesök. Se påve (1).


(dia svr) helvetet. "Va ända in i hälsefyå!" (Lundblad/ Josefsson 3021)


(dial) tusan* (lindrig svordom) (OFVG)


(euf) helvete. Hellquist (1918) menar att landskapsnamnet uppträder som svordom redan mot slutet av 1600-talet och att det närmast får ses som en skämtsam eufemistisk ombildning av hälsefyr. Enligt Bevingat (2000) har uttrycket länge använts ”som en förskönande omskrivning (eufemism) för ’dra åt helvete’.”  Och Olof Rudbeck skrev om nordborna 1698 i Atland eller Manheim (Atlantican 1679—1702): "När de vilja enom ont önska, säja de drag till Helsingeland där Helwete är.” Men inte ens Hälsingland är tillräckligt rumsrent och oskyldigt för alla, och därför får landskapet söder om Hälsingland, nämligen Gästrikland, ibland bli ersättare, kanske i anslutning till jästringen. Andra liknande ord är hälsinge och hälsike. Och Almqvist (1839/1976) har uttrycken "ryk åt Hälsingland" och "hut åt Hälsingland."


(sl) fotsvett.


(sl) snygg, sexig.  Slangopedia.se menar att ordet kommer från arabiskans hami; het, varm.


(nyo) efter engelska revenge porn. Med på nyordslistan 2013. Naken- eller sexbilder som publiceras på internet som en hämnd mot en tidigare partner.


(euf) från Nuckö i Estland kommer det ålderdomliga ”hon är på att hämta”; hon är gravid.  (Byrman 1989)


(euf) 1 knull, knulla. ”När de slutligen misstänkte att det hade hänt som i själva verket hände först tolv timmar efter det att prästen sagt: ’Vill du Jean Jacques Emile Balzar taga denna kvinna’.” (Bergman 1924) ”Generalagenten berättar: Visserligen roade vi oss ibland med rätt mustiga berättelser och voro i fantasin lika hemmastadda under kjolen som ovan. Men vi hade en förnimmelse av att själva händelsen borde inträffa först efter avlagd mogenhetsexamen’.” (Bergman 1922) 2 låta något hända; om allt som har med sex-, könsliv och kroppsöppningar i fast eller flytande form att göra och som för vissa är alltför tabu att nämna vid dess rätta namn. ”Hunden satte sig i solskenet framför sin bod och lät något hända på trottoaren.” (En klar dag i maj ur Kärlek i vår tid 1961.)


(sym) slappa kvinnobröst.


(sl) 1 knull. 2 hänga ut cellon, hänga ut Clark Kent, hänga ut stålmannen; pissa. 3 hänga (på); flörta. 4   hänga en jude; skita.


(sl) slapp, kuk. ”När man blir gammal, är man ta mig fan inget annat än en stor jävla hängtask. En soffröv med grå långhalm i skrittet.” (Anderberg 1979) Se även hängbjörk.


(dial) person som går med krokiga knän och därför har röven jämförelsevis nära marken. Uppgift från OFS som också har hängrövad eller hängröve för samma bak.


(lmo) bedagad kvinna. Se även hängarn.


slappt hängande kvinnobröst. ”Hist.: trol. åtm. sedan början av 1900-talet.” (SO)


(åld) ge sig (överlämna sig) åt någon helt och fullt. Enligt NEO ”hist.: sedan 1843”. Anton Nyström (1910) berättar att ”en ung kvinna på 23 år, intelligent och värksam”, omtalat för honom, ”hurusom hon ej kunde på grund av gällande principer, som uppfostran och opinion bibringat henne, sexuellt hängifva sig åt sin fästman, en 25-årig man, fast han sade sig mycket lida af afhållsamhet”. ”... glatt hänger sig åt baggen ett får en kviga åt tjuren, plattnäst get åt den fränt luktande bocken sig ger.” (Ovidius 1925)

I latinet finns ordet patior som bl a betyder hänge sig åt, låta bruka sig till (otukt). Enligt Adams (1982) står patior för den passiva rollen i ett samlag och återfinns tillfälligt i skrift redan från den romerska senrepubliken (133—31 f Kr). ”När jag gått till sängs, smög hon sig i min famn och hängav sig åt mig på det villkor att jag ej mera skulle tänka på hennes syster.” (Casanova 1936/1700-t)


(sl) hängkoj, hängmatta.


(sl) fitta med sladdriga blygdläppar*.  Se även fjas och fjäs.


(sl) impotens*.


(sl) 1 hängbröst, placeras med fördel i en hängmatta; bysthållare. 2 hängis; pung.


(sl) pung*. Se även kasse.


1 (sl) har den som är impotent. 2  (lmo) hängkuk; bildäck av märket Hankook.


(sl)  1 hängiga, slappa kvinnobröst. ”Lyckas du hitta henne med den beskrivningen så förtjänar ni fan att få klämma varandras små hänglappar.” (Kronobergshäktet i Närstrid: Vanessa 2005)


se under mens, menstruation.


(sl) det som händer med pungen efter t ex vistelse i bastu. Se även hängögon.


1 (so) lat, ointresserad. 2 (sym) slapp, hängande röv.*.


(dial) snopen, modfälld, nerslagen, slokörad. Allt enligt OFVG. För ytterligare en betydelse se hängarshål.


se hängarshål.


(sl) pung*. Se även slägga.


se hängarn, hängkuk.


(sl) stor, hängande pung. Se även under öga.


(fsv)  hårt lif, förstoppning. "drikker man thz brwna walmogha oos medh win tha gör hon heffth." (Läke- och Örte-Böcker. Utg. af G. E. Klemming 1883—1886.) Samtliga uppgifter från Söderwall (1888) som under häpta; förstoppning  bl a har citaten: "fordriuer . . . häpto" och "gör manne häfto".  Båda citaten hämtade från Klemming.


(dial) kallas den man som haft sex med flera kvinnor inom ett begränsat geografiskt (härads) område. Tidigare så sammanfördes ett antal byar i adminstrativa enheter som kallades härad. Häradena försvann 1971. Ordet häradsbetäckare förekommer sparsamt än idag och uppfattas som nedsättande på vissa orter medan det på andra platser istället ses som en merit. Gibson (1969) och Thorén (1996) har ordet häradshingst;  stor kvinnoförförare och med tillägget hos Thorén ”använt på landsbygden”. Enligt SO är ordet belagt sedan 1976. "Och han förvandlas i omgivningens ögon från mammas gosse till notorisk häradsbetäckare, till den grad att han tror på den själv." (Sara Granath i SvD 17 sept 2025 i recension av  pjäsen Trassel) Se även  betäcka och hingst.


(euf) kvinnans könsorgan.  Ett tillfälligt boende av enkel karaktär. ”Genast steg den styva gästen in i mitt härbärge, men då den kommit in till hälften — ungefär fem tum — fastnade den.” (Chorier 1967)


(dial) harskit. ”Gavs i maten åt barn som vätte under sig.” (OFS) Se också harpärla och väta.


(sl  "bada naken". (folkmun.se)


(euf) 1 fitta. ”Välkommen i det gröna, sa flickan, la persilja på sin härlighet.” (Ström 1974) ”Olofs kuk som våt glider in i din härlighet, som är öppen, mörkröd och läckert våt.” (Svevar 2002) 2 kuk. Han var röd i ansiktet, verkade varm och lite svettig, allt medan hans härlighet spretade rätt upp i luften.” (Bjørnebœ 1967) Rubrik i Aftonbladets nätbilaga 31 oktober 2021: "Melin råkade visa 'hela härligheten' - för alla. Kändispolisen om missen 'Jag får bjuda på det'." Bakgrunden till 'skandalen' var att när Martin Melin skulle göra ett reklaminslag i duschen visade han upp betydligt mer än vad som planerats. En del av polismannens snopp hamnade nämligen i bild.


av härska från lågtyska herschen  till tyska hehr; förnäm, hög. Den dominerande partnern i ett sadomasochistiskt* förhållande.


(dial) ha samlag. (OFS)


(fi) knasa* enligt Don Herler, H-fors.


1 (sl) mata hästar; knulla. 2 (för sl) mata hästen; onanera. 3 (sl) mata hästen; att stimulera en kvinnas kön med hjälp av handen. 4 (sym) kuk. ”—Och vad är det du har som hänger där? —Det kallas för häst! —Brukar den dricka? —Visst Ers nåd. Skulle man kanske kunna få vattna den i Er brunn?” (Ryska erotiska folksagor 1993) ”Hängd som en häst är han, Puppy-Lennart lille, har han alltid varit, vi brukade kalla honom Mustangen vettu — för han vart ju aldrig inriden!” (Wahl 2004) ”I samma ögonblick som jag skulle föra hästen in i spiltan, spände hon hanen på revolvern och väste: —Stopp.” (Blå 2005) 5 (smn) sänghästen; fittan, musen. 6 (so) inte alla hästar i stallet; om dum, inskränkt person.


(sl) både i betydelsen betäcka om djur och knulla om människor. Jämför hingsta och tjura.


(sl) enorm kuk. "Två skulpturer i förgylld brons, som var en fot höga, hade lemmar stora som hästdasar." (Brunner 2020 s 181) Se vidare das, dase och åsneål, åsnelem.


(dial) (rundboll av) hästspillning. (OFVG)


(sk) såpnejlika, trädgårdsiris. Liknar hästtestiklar. Se kodd.


(sl) något i hästväg enormt och oerhört. I länder där åsnan ersätter hästen som rid-, last- och dragdjur är det också åsnan som ger namn åt kukar i superklassen. ”Hästen var fruktbarhetsgudens symbol. I Olav den heliges saga (Flateyarbók) skildras hur hästens avelslem, volsi*, användes som fruktbarhetsfetisch, ett bruk som bevarats in i vår tid.” (Envall 1969) ”Ja känn han. Ja känn han. Liggom still nu och låt han beta. Grannhästen med blanka mulen. Såja, såja. Där tyttj han om å vara.” (Anderberg, Kärlek 2/1965)


(lmo) "ovanligt rymlig bekvämlighetsinrättning" enligt Uarda-Akademiens Ordbok (Lund 1998). Se även kur.


(dial) dynga*, lort.* (OFS) Söderwall (1888) har hästa dyngia; hästdynga, hästgödsel. Se även gödsel.


(euf) fitta. ”Prästen han tog/ uti fittan och drog/ är icke detta/ min hätta?...” (Anonym hordikt i Köttets poesi 1995/2007)


fsv haevdh. Germanskt ord. Rietz (1867) har hävd ett uppländskt ord för gödsel, jämförbart med norska hævd. Han exemplifierar med häfda åkern; gödsla och odla åkern. SAOB (1933) betecknar ordet som utdött. Men i den gängse betydelsen ”långvarigt innehav eller bruk” lever ordet fortfarande.


(jur o åld) ta i besittning, äga,  lägra en kvinna ofta med befruktning som följd.  NEO har ”hist.: sedan 1532” och ”bet nyans av (bruka och) hålla i stånd (t ex egendom)”.  Hävda varandra; ligga med varandra. Förr även hävda med någon; ligga med någon. Trost (1988) har hävda i betydelsen förföra, våldföra. "Jag har velat hävda henne, svarade Per, men har dock aldrig kommit till själva verket förutom denna enda gång." (Hassan Jansson, K/ Lindström, J 2018)

I en kyrkolag som Karl XI ”låtit författa” år 1686 står: ”Häfder Fästeman sin Fästemö, så bötes intet derföre.” I boken Hygienen för det fysiska äktenskapet (1901) används ordet häfdad;  befruktad: "Visserligen medför icke hvarje parningsakt (samlag) fortplantning, men den kan dock göra det, om ej kvinnan redan förut är häfdad (befruktad) och om bägge parterna äro friska, och om icke hinder med konst därför (s k preventivmedel) användes.”

Byrman (1989) har ”hävda någon med barn”; göra någon med barn. I detta sammanhang även det ålderdomliga ”han har hävdat henne” och ”han har hävdat till”, det sistnämnda enl sagesmannen (f 1906) från Kalix ”skämtsamt om människa, neutralt om djur, avser att man avsiktligt låter betäcka ett hondjur”. En havande kvinna kan också ”vara hävdad”. I en av Växjö Domkapitels akter från 1652 heter det: ”Hon blef hafuende af hanss häffd.” ( SAOB 12:1933) ”...att med lysning och vigsel fullkomna ett genom trolovning dem emellan slutet äktenskap, varunder hävdande (samlag) tillkommit.” (Helgesson 2003)


tyska Hexe av fornhögtyska hagazussa, hagazizza. Ordets ursprung är omstritt. Första ledet kanske av hag; inhägnad, gärdesgård, och då kan grundbetydelsen tänkas vara ”en som rider på gärdsgårdsstörar”. ”Hist.: sedan 1667.” (SO) 1 Under medeltiden påstods häxor tillbedja djävulen och hänge sig åt blodskam* och sodomi*. Redan i den hedniska forntiden var tron på häxor fullt utvecklad, bl a i Grekland och i Norden. Vad deras gärningar beträffar förde inte kristendomen med sig andra förändringar än att de nu var en följd av pakten med satan.

Den första häxprocessen ägde rum 1264 i Frankrike och 1484 utfärdade påven Innocentius VIII följande bulla: ”Vi har erfarit, att det i Övre Tyskland och många andra provinser är personer av båda könen som faller av från den sanna tron, har köttslig umgängelse med demoniska incubus och succubus, demoner i mansgestalt som hade samlag med nunnor och andra kvinnor medan de sov, något som kunde resultera i nya demoner, som genom trolldom med djävulens hjälp fördärvar, ödelägger och omöjliggör kvinnors nedkomst, djurs ungar, jordens frukter, vinbergens druvor och trädens frukter, som plågar män, kvinnor och djur med häftiga inre och yttre smärtor, som förmår männen från att avla, kvinnorna från att föda och båda i utövandet av deras äktenskapliga plikter.”

Resultatet av denna påvliga bulla blev bl a det beryktade verket Häxhammaren från slutet av 1480-talet, skriven av två tyska munkar, Jakob Sprenger och Henricus Institoris, verksamma inom den katolska inkvisitionen, i vilket tortyr rekommenderas för att komma tillrätta med häxeriet. Häxan anklagades för samröre med djävulen, vilket skedde under den s k häxsabbaten*. Den firades främst under Valborgsmässonatten och på midsommarafton.

Inte heller män gick fria. Reformationen bragte ingen bättring. Tvärtom bredde häxprocesserna ut sig till Danmark. Till Sverige kom de i större omfattning först efter trettioåriga kriget (1618—1648). Den sista processen ägde rum i Danmark omkring 1700, i Tyskland 1711 och Österrike 1740. En process i Sverige 1757 slutade med att den anklagade och torterade kvinnan frigavs. Ofta räckte det med att den utpekade mannen eller kvinnan hade något socialt avvikande beteende för att anklagas för häxeri. I Europa avrättades mellan 30 000—40 000 ”häxor” under 1600—1700-talen varav ca 300 kom från Sverige. 2 (so) nedsättande om bög men under  medeltiden och 1600-1700-talen var "att kalla någon för häxa en mycket allvarlig förebråelse och den som använde sig av detta invektiv* fick se till att ha bra på fötterna — annars kunde det slå tillbaka med full kraft." (Karlsson A & A 2020 s 60) En häxa var vid denna tid en trollkvinna som stod i förbindelse med djävulen.


ordet är ”hist.: sedan 1865.” (SO) Om den orgiastiska sammankomst som häxorna hade med djävulen, därav även kallad djävulens synagoga. I Sverige ägde orgierna rum på det mytiska berget Blåkulla*. En ört som förknippas med häxmagi och Blåkullamyter är bolmört. Illaluktande, klibbhårig reser den sig meterhög vid vägkanter, och gamla avfallsplatser. Växten har gått under namn som den ondes pung, eller fanstestiklar. Andra gamla namn på växten är  trollkål, galneört och dödsblommeört.


se under halm.


(sl) gonorré. Se vidare under könssjukdomar.


se fröken höger.


(sl) kvinnobrösten.


(sl) runka, använda högerhanden. Se även vänsterprassla.


se hus.


(euf) även aftonsång. Andäktiga och tidsbundna samlag. ”Vilken kropp och vilket njutande! Jag tyckte det var det vällustigaste jag hittills smakat. Också sade jag det till henne och hon måste lova mig att annandagen göra en dylik aftonsång hos mig som denna högmässa.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Engelsk slang har say high mass; gå i högmässa och receive holy communion; ta nattvarden för fellatio*. Detta för den knäböjande ställningen. Jämför predika.


(sl) lyxprostituerad. Se även lyxfnask.


(sl) att ragga* på någon där risken för avslag är stor.


(sym) munnen. Beteckning för den högst upp liggande kroppsöppningen. "Min kuk ska borra sig igenom mellangärdet på pojkar och flickor; de skäggiga ska jag inte ge mig på utom högst upp". Carl Magnus Juliussons översättning av LXXV Priapus i Priapeia (2021). Den latinska ursprungstexten lyder: "Per medios ibit pueros mediasque puellas mentula, barbatis non nisi summa petet."


(lmo) när man är rejält pissnödig vilket skapar tryck i strålen.


(sk) högbröstad. Om stora bröst.


(sl) pangbrud.


(åld) vulva*. Uppgift från Roberg (1718).


(sl) vapenfodral. 1 kondom. 2 fitta. Se även fodral.


fornsvenska höna bildat till hane*. Besläktat med engelska hen. 1 (sl) fitta. Troligen från sambandet tupp-höna, dvs i uttryck som ”tuppen på hönan”, som i följande anonyma hordikt från 1700-talet, presenterad i Köttets poesi (1995): ”Ack du söta flickan min/ får jag klappa patten din/ får jag ta din lilla höna/ på din lilla ludna sköna/ där min tupp plär hafva ro/ där han ville stadigt bo.” ”Han makade sej tillrätta för henne och grymtade medan han drog upp kjolen över hennes rygg för att försöka komma åt att pilla henne i springan. —Hönan, sa han. Hönan, hönan.” (Göring 1962) ”Men modern fruktade, att jag skulle driva mitt nit alltför långt. Hon ansåg mig för en räv, som hade sluktat mången liten höna.” (Casanova 1936/1700-t) ”Från denna stund var hon ännu kärare och då en flickas höna är tagen, är hemligheten röjd och strängheten för sen.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Slutligen beslutade de också att se hur många tuppar en höna kan tåla.” (Aretino 2008)

Poeten Samuel Columbus (1642—1679) diktar så här i sin ”Lustwin Danssar en Gavott mäd de 5. Sinnerne” om Känslen: " Ingen må mig däd förneka/ at jag kärligt älska må:/ Kärlig Leek/ ock kärlig Skämtan/ sicktar all Natur uppå:/ Lärckekirr ock Dufweputter/ Tuppeknorr ock Orrekutter/ Går dock äntlig ut därpå/ At Hahnan Hönan nalkas må.”

I norsk slang är, enligt Tryti (1985), høna det vanligaste fågelnamnet för fitta. Andra vanliga fågelnamn är kyllingen och røya (tjäderhöna). Se även hönsa och tupp. 2 höna, surhöna nedsättande om kvinna; dum, inskränkt. 3 rycka (killa, plocka) en höna; onanera.


(smn) fitta. En sagohöna i en barnbokserie av Eva Funck. (f 1956)


(euf) hångel*.


(sl) 1 knulla.  Det tuppen gör med hönan. ”Tuppen med alla sina hönor stod för ohämmad drift, de ständigt äggläggande hönorna för fruktsamhet.” (Nederländskt 1500-tal, konst på Nationalmuseum nr 102.)  2 (dial) fitta som i följande skämtvisa från sörmländskt 1800-tal. En nybliven änka fundrar på vad hennes nästa man ska ha för yrke: ”Nej, ingen bonddräng de vill jag ha,/ han gör så krokuga diken./ Bättre ta mej en sköttare (jägare),/ som kan för mej skjuta./ Skjuta fåglar i höga träden/ och skjuta hönsa om kvälla./ Ja, tocka sköttare är bra te ha,/ som skjuter hönsa under fälla.”


(da sl) vara pryd*.


(sl) fittan. Se även höna.


(sl) damtoa, bordell, flickskola. Höna, höns (sl); flicka, kvinna, ofta nedsättande. ”Kuckel i hönshuset”; full fart på ruljangsen. Höna är femininbildning till hane. Tryti (1985)  har norsk slang ”hønefoss brukt om damedo.” Foss = vattenfall. Se även do.


(fisv) hönsgödsel. Se även kack, kacka.


(lmo) piska hönsstjärten; spela badminton.


(sl) kvinnobröst. En sorts brödkaka*. Se även kaka.


(dial) se kläpp.


(sl) kila om (vika om) hörnet: dö.


1 (fsv) medelnordtyska hore, horre.  Frilla, sköka. "en gamwl hörra sculde grafuas lifuande i jordh huar lagh thz ellers tilstadde." (Helige Bernhards Skrifter. Utg. af H. Wieselgren 1866) Även hörro liverne; otuktigt leverne och hörro limber; skökolem.  Se också under hora och lem.   2 (sl) "brud som ligger runt." (folkmun.se)  Se vidare hora, player och ligga runt.


(dial) hyska*.


(lmo) i uttrycket  höstick i höstack, enligt den manlige uppgiftslämnaren (77 år) ”knull i hö, vanlig sysselsättning i det gamla bondesamhället då det gick livligt till i lador och på gärden”.


(sl) 1 kuk, penis. 2 hövdingbrunöga; rövhål. Se även brunöga.


(so) idiot, dumhuvud enligt Lars-Gunnar Andersson (2021) med  förklaringen: "Hövve har i åtminstone 70 år använts och används fortfarande som invektiv*, ofta förstärkt med jävla: Jävla hövve!"


(dial) kvinnliga genitalier*. Se även höna.


(dial) brunstig (om tacka). ”Hon va verkligen i ammum, gnydde ’trase, trase!’ å trodde sä no knullad av hela större jurvärlden...” (Teratologen. Fragment av surrogatpyret XIII. Tidningen Kulturen 1/ 2008)


(fno) i lag med. ”i bingum við þórdisi” (i lag med þórdis) (Fóstbræðra saga)


(dial) ”dräktig* om sto och andra djurarter”. (OFS)


(dial) "dräktig om får och getter"  (Ordbok Öfver Helsing-Dialecten 1841)


(dial) dräktig om sto. (OFS)  Fornsvenska i fol, i fola; med samma betydelse; till fornsvenska fol, foli; föl.


(sk o svr) i helvete heller.


(åld) ha samlag med någon. ”Han hade ’haffuet henne neder, och warit i hoop med henne 2. Gånger,...” (Schön 2010)


(dial) dräktig (om ko). Swedberg (1720-t) har i kalfko.  Engelskan har in calf med samma betydelse. Saxon (1922) har " dräktig om ko; alltså här endast bildlikt ” och citatet: ”Settember, oktober ä svåra/ mä blöten å kyla. Dä/ e tröst mä dom ändå ä:/ att hösten ä ikalv mä våra.”


(sl) beteckning för porrberoende som har porrfilm inspelat på sin bärbara MP 3- spelare I Pod.


(so) till en mindre vetande person.


(dial) dräktig om sto. (OFS) Jämför stinn.


(lmo) offentlig toalett enligt Ingers (1977) med förklaringen: ”En fristående bekvämlighetsinrättning av gjutjärn, belägen på platsen söder om domkyrkan [Lund] och borttagen på 1920-t. Namngiven efter Harald Wägners novell I Templets skugga (1910)."


(eng sl) en liten kuk uttyds Itty Bitty Meat.


(för sl) turkiska för homosexuell i invandrartäta områden.


(sl) 1 kondom. 2 ICAkassar; kvinnobröst. Se även kasse och påse.


(eng) islek som går ut på att parterna under t ex förspelet för en bit is längs varandras nakna kroppar.


(tro) kallas den person som varken är kille eller tjej. Istället kan personen ifråga vara både och, mitt emellan, inget kön, flera kön eller något kön som varken är kille eller tjej. Uppgift från Olbers Croall (2016). Se även genderfluid.


(so) idiot.


(sl) kort för I Don’t Give A Fuck; det ger jag blanka fan i.


(so) kort rför idiot.


idiopati; egoistisk känsla för det egna välbefinnandet. Till grekiska  idios: egen och pathos; lidande.  "Ja(g) har ett högst idiopatiskt behov att tillfredsställa; modest uttryck, då man vill uppsöka hemlighuset*.” (Ingers 1977)


(sl) bög, homosexuell. Ordet kommer från grekiskans idiotes. Så kallades den medborgare som inte hade något offentligt ämbete. I svenskan dyker ordet upp på 1600-talet med betydelsen okunnig, olärd. Idag används ordet som skällsord (dumbom). I en undersökning presenterad i Språktidningen (4-5/2024) fick idiot 1% av den avgivna rösterna för svenskans fulaste ord. (Se under n-ordet för en närmare beskrivning av den nämnda undersökningen.)


(euf) kuk.  NEO har ”hist.: sedan 1797, via latin av grekiska eidolon; gestalt, bild, avgudabild”. ”Nu pressade han mig tätt till sin barm, samtidigt som han stod upprätt och vänd mot mig och förde sedan sin specielle idol mot den grotta* som var så självklar för den.” (Cleland 1965/1749)


(eng sl) in flagranti delicto (lat); ertappad på bar gärning (vid ännu brinnande brott).  Här ertappad under samlag. ”I oktober-november har Henny en kort affär med en gift man: hon vet inte om att han är gift förrän hans fru ertappar dem in flagranti och håller på att slå ihjäl bägge två med en golfklubba.” (Nesser 2004)


(sym)1 vass, stickande fitta. 2 stubbig pung samtidigt som man fryser resulterar i att det sticker som en igelkott i byxorna. Uppgift från slangopedia.se.


(dial)  OFVG har ”tarmgas från ekorre” som förklaras med: ”betydelsetom glosa använd att lura småbarn med; ngn skickade t. ex en liten pojke till ett vresigt butiksbiträde med följande ord: ’du skall köpa för fem öre ekorrfes men du ska ha papper om det’.”


se nervikon.


av grekiska phagein; äta och ikon; helig bild. Det rör sig t ex om gudabilder ritade på handen  och som man slickade i sig som bot mot sjukdomar  och synder. De äldsta exemplen på dessa sväljbilder dyker upp i Egypten 1500 f. Kr. där de ingick som en viktig del i magisk-medicinska sammanhang. Så kunde t ex den som blev stungen av en skorpion teckna en bild av  gudar som Isis och Horus på handen och sedan slicka i sig bilden. Kristendomen övertog bruket bl a i form av fresker och  statyer som man tog avskrap från som påstods kunna utföra mirakler. Stoftet  från dessa skrapningar blandades sedan ut och svaldes. På så sätt överfördes kraften hos föremålen till  den som intog dem. Förslitningen av fresker och statyer, p g a  detta skrapande, blev med tiden så stor att man,  för att spara föremålen, började  göra kopior av dem bl a i form av så kallade  Skrapmadonnor.

Men det fanns också sekulära exempel på detta bildätande. Som kakor med stämplade släktvapen som åts för att symboliskt hålla samman släktleden och sammanföra familjer vid giftermål.

Och än idag finns spår av  dessa slukbilder. I en  Understreckare med titeln: Den märkliga vanan att äta bilder  (SvD 5 april 2025), som materialet ovan hämtats från, berättar artikelförfattaren och konstvetaren Adam Rosenkvist utifrån  Jérémie Koerings "Les iconophages. Une histoire de l'ingestion des images (2021) bl a följande: "I Sverige har inget verk  under 2000-talet fått så mycket uppmärksamhet som Painful cake 2011. Den dåvarande kulturministern Lena Adelsohn Liljertoths glada smaskande på den skrikande, levande blackface-tårtan gjorde bildätandet till en kraftfull form av symboliskt våld, som aktiverade ett långt arv av kolonialism och stereotyper."


(sl) när det djävlas för djävligt. Enligt slangopedia.se uttryck från Åland. Se även under fittas.


se cigarr(ett) (4).


(euf) i bl a Skåne och Småland används det ålderdomliga ”hon har råkat illa ut”; om ogift gravid flicka eller kvinna. Andra liknande uttryck med samma betydelse är ”han har gjort henne illa” och ”hon är illa hållen”. Uppgift från Byrman (1989).


(dial)  Ihre (1766) har västgötska för rådd. Av råda; gravid. Kanske står uttrycket, som Roger Hansson i Järfälla poängterar, för ”ett sammandrag av ’illa ve’t, dvs ’illa vid det’, alltså en kommentar om att det står illa till”. Se även rå.


(dial) opasslig här i betydelsen gravid*. Enligt Byrman (1989) är ordet enbart belagt i Småland.


(dial) gravid i uttrycket ”hon är/har blivit illavorden”. Byrman (1989) har uttrycket belagt från Halland, Småland och Västergötland. ”Men jag ä så rädd ändå. Tänk om någon får veta, att dä ä illavuret för mej?” (Moberg 1953) "Man pratade och sade, att Hell under manövern måtte ha hållit till i karamellkvinnans tält mer än i sitt eget, för han hade fått det illavuret ställt med henne." (Korpral Hell ur Moberg 2023)


(sym) könsorgan.


(sl) när något går käpprätt åt helvete eller djävlas något för djävligt. Se även fittas.