(eng sl) enligt Nyordslistan (2012) kommer ordet från engelska twerk, som kan härstamma från work it eller vara ett teleskopsord bestående av twist  (vrida)  och jerk (rycka).   Det är fråga om en dansstil där dansaren, oftast en kvinna,  hukande skakar sina höfter och rumpa, på ett sexigt utmanande sätt. Ordet har funnits i över 20 år,  men det var  först efter  att den amerikanske artisten Miley Cyrus (f 1992) uppträdde med dansen på MTV Video Music Award  i augusti 2013, som ordet togs upp i Oxford English Dictionary (OED).  Uppgifterna  från Wikipedia som också berättar  att dansen påminner om vissa traditionella afrikanska danser  som mapouka, vilken förbjöds i  TV i Elfenbenskusten, då den ansågs alltför vulgär.

Kerstin Lundell (krönika Svd Kultur 2 sept 2013) berättar bl a att Oxford dictionary ”inkluderat ’twerking’ i sin senaste uppdatering över samtidsengelskan”.  Och, fortsättger hon: ”Under 20 års tid har ordet — en sammanslagning av ’work it’ och ’twitch’; rycka— rört sig i periferin. Nu var det dags att ta det stora steget ut på golvet. I Oxford dictionary förklaras numera twerk som en dans till populärmusik som framförs på ett sexuellt provocerande sätt, vilket innebär stötande höftrörelser och en låg och hukande hållning’.”


(lmo) vitsigt om bisexuell person, en som är både hetero- och homosexuell. Wiklund (1999/1940-t) har enbart betydelsen bög. ”Men, i alla fall, fortsatte Jean sitt manierade dravel, så var hennes stympade karl på tiden innan det begav sig, alltså innan amputationen, tvestjärt.” (Drougge 2001)


(dial) skånska för hermafrodit*. Av tve; två och tol(a); redskap." Han kallas ’tvetosla’, vilket förklaras: ’Varken karl eller fruntimmer, begriper du! De va därför käringen skilde sej ifrån honom på den tiden hon levde’.”  (Nilsson Piraten 1937) OFVG har tvetosla; skällsord om kvinna.


lindrig ed eller besvärjelse. Fornsvenska tvi, twy; fy av ljudhärmande ursprung och varde, där rd övergått till tjockt l, precis som hin håle eg varit hin hårde. ”Hist.: sedan början av 1500-talet.” (SO)  Ernby (2008) berättar att ”vale i frasen tvi vale betyder ’varde tvi’, alltså ungefär ’måtte (man) spotta’ (därför att man har råkat ut för något avskyvärt)”. "thetta är skam och skadha thy maghom wy sputtha och säyia twy. (Svenska Medeltidens Rim-Krönikor. Utg. af G. E. Klemming 1865—1868.)


(so) Kalle Lind (2018) berättar hur skådespelerskan Tollie Zellman (1887—1964) "tågar in på underklädesbutiken Twilfit, dänger en illa fungerande korsett i disken, inser att biträdet inte är högsta hönset i butiken och beordrar: 'Låt mig få tala med Twilfittan själv':"


tvillingtoppar tvillingsystrar tvillingklot topp

1 (sl)  kvinnobröst. Hos Thesleff (1912). Se även kamrater, kompisar och kusiner. ”Kvinna 1: —Vilka söta tvillingar du har! Får man leka med dom? Kvinna 2: —Ja, lika barn leka bäst.” ”Sedan han låtit sina ögon frossa i beröringen och granskningen av dem och skänkt sina läppar en högtidsstund genom de glödande kyssar han tryckte på dessa ljuvliga tvillingklot fortsatte han neråt.” (Cleland 1965/1749) ”I den ställningen blev hennes dekolletage bedårande, det ena bröstet var nästan helt bart, och den andra tvillingen var inte mindre aptitlig.” (Walker 1966) I Höga visan (4:5) liknas kvinnans bröst vid ett annat slags tvillingar: ”Dina bröst är som två hjortkalvar, som gasellens tvillingkid, betande bland liljor.” (Bibel 2000) 2 (euf) tvillingar; testiklar, omnämnda i Lars Robergs anatomilärobok Lijkrevningstavlor (1718).  Se även topp och klot.


(euf) kvinnans könsorgan. ”Till vind varslar dag/ och skuggorna fly/ ströva min vän lik en gasell/ och lik en hjort bland rådjur/ på tvillingberget med klyftan.” (Höga V 2:17) Jämför venusberg.


se tvillingar och klot.


(sl) behå. Se också siamestvillingmössa.


se tvillingar.


(sl) från amerikansk slang. Ung, vacker bög.


(lmo) person som gillar att exponera sig på nätet. Twitter är en social nätverkstjänst där man skriver korta meddelanden, så kallade tweetar,  som inte får vara längre än 280 tecken.


1 (euf) gravid*. ! Vilhelmina sägs det om gravid kvinna att ”hon går för två”, enligt kvinna (f 1891) ett ”neutralt” uttryck. Motsvarande i blekingska Hällaryd är ”hon går ute för två”. Från Ormsö i Estland kommer det ålderdomliga tvådubblad. (Byrman 1989) 2 (sl) göra tvåan; skita. ”Måste gå på toaletten. Vet inte om jag ska spy eller göra tvåan. Antagligen både och.” (Lodalen 2005) Jämför nummer (3). 3 (sl) tvåan; röven. ”Fast det är ju som om jag varit tjej och tagit den i tvåan hela natten mot att typ sen få en lina kola och gå på tredje klassens kändisfest och tyckt att det var en bra affär och en spännande erfarenhet.” (Hagman 2004) ”Loke gled långsamt in i hennes tvåa. Lugnt och fint, lugnt och fint.” (Drougge 1998/2003)  4 tvåan; någon enstaka gång även om fittan. 5 (sl) två backar läsk; stora bröst.


(lmo) dansa tvåfingervals; onanera, runka. Se även vals.


(euf) hermafrodit*. "Då tog hennes far med henne till en doktor, som efter en noggrann undersökning slog fast att flickan i själva verket var 'i hög grad Hermaphrodite eller tvåkönad." (Västerbro 2025 s 332)


se tappa (2).


(lmo) hångla med någon under tvång eller med hjälp av tungan.


(sl) 1 behå. 2 kondom.


beskrivs hos Trost (1988) som en ”abortmetod där man först får fostret att avlägsna sig genom insprutning av medel (t ex koksaltlösning) i livmodern och därefter mekaniskt tar bort återstod av rester efter graviditeten”.


(lmo) homosexuell, bög.


(euf) 1 i uttrycket tvätta händerna om toalettbesök. ”Hon: —Vart ska du gå? Han: —Och tvätta händerna! Hon: —Glöm inte att tvätta händerna!” ”I alla tider i alla länder/ senteras lögner som är små och vita./ Du säjer du ska tvätta dina händer/ fast du egentligen ska gå och skita.” (Tage Danielsson 1928—1985) 2 en intressant användning av ordet tvätta i sexuellt sammanhang hittar jag hos (Kalmér 2022 s 129-30):  "När jag är ledsen över en avslutad relation hjälper det mig  att snarast möjligt ligga med en ny man. Jag kallar det att tvätta. Eftersom min kropp är så himla trogen en enda man i taget måste jag tvätta bort minnet av honom i min kropp."


(euf) toalett, enligt Strömberg (1979). Se även rum.


(sl) fitta. Se också svamp.


(dial o åld) Rietz (1867)har ’testiculi’, testiklar i Småland.  Tyg (dial) redskap, sak, enligt samma källa. Ordet finns i Swedbergs Swensk Ordabok (1720-t) både i betydelsen testimonium; vittnesbörd, vittnesmål och i betydelsen membrum virile; manslem* med hänvisning till 1 Sam 21:5: ”David svarade Prestenom och sade till honom: Qwinnorna hafwa warit oss ifråstängda i tre dagar, då jag for åstad; och tjenarenas tyg woro helig: men är denna wägen ohelig, så skall han i dag helgad warda genom tygen.” (Bib 1703) I Bibeln 2000 står på samma ställe: ”Ja, försäkrade David, kvinnor har varit förbjudna för oss, som alltid när jag dragit i fält. Och om manskapets utrustning är helgad redan i vanliga fall, så är den ännu mer helgad idag.”


(sym) kvinnobröst.


(dial) fitta. En feminin avledning till tupp med betydelsen höna. I hössjömålet kan ordet, enligt Larsson-Söderström (1979), även stå för kvinnligt könsorgan. Se vidare höna.


(nyo) ”en planet i ett annat universum som man färdas till efter ett härligt samlag." (SAO 2013)


(dial o åld)  Rietz (1867) har  östgötska för ”genitalia feminae*”. Han jämför vidare ordet med finska tyrrä; ”membrum viri genitale*”.


(da) ”prostitutionsspråk för sexuell utlösning i samband med smisk på stjärten”. (Hertoft 1989)


(sl) har den som drabbas av flera könssjukdomar* samtidigt. Se även klockspel.


förr ett vanligt land att resa till när man av någon anledning ville föda sitt barn i smyg. Byrman (1989) har med en rad ålderdomliga Tysklandsuttryck, där den gravida kvinnan antingen ”ska resa till Tyskland”, eller så ”går hon på yttersta dagana/ämnar hon sig till/är hon färdig att resa till Tyskland” om hon inte är "på väg till Tyskland” eller ”redan har varit där”. Mannens insats i sammanhanget är att ”han får skicka henne till Tyskland”. Den gravida kvinnan kunde också ”göra en/vara på en Tysklandsresa”.

Det finns olika teorier om etymologin till detta talesätt. ”Enligt en gammal förmodan äldst med syftning på officersfruarna, som under de tyska krigen besökte sina män: dock ganska ovisst.” (Hellquist 1922 under Tyskland) En annan teori är att uttrycket härrör från att ogifta flickor från välbärgade hem reste till Tyskland för att i lönn föda sina oönskade barn. En tredje förklaring är att uttrycket syftar på att svenska flickor ur lantbruksbefolkningen åkte på tillfälligt skördearbete i Tyskland och befanns vara med barn vid hemkomsten.

Uttryck på temat Tysklandsresa som ser ut att ha samma etymologi kan naturligtvis ha olika ursprung. De kom senare att användas om graviditeter, både önskvärda och icke önskvärda. En slutsats som Byrman inte drar av sitt material, där resmålen varierar, är att Tyskland inte bokstavligen behöver betyda att man reste just dit, utan istället ska tolkas symboliskt för att resa bort i största allmänhet för att föda obemärkt och att Tyskland därför kunde vara en plats belägen på annat håll i Sverige eller utlandet.

”Det har kommit en ny lärarinna också. Den gamla har rest till Tyskland, sägs det. Där ska hon stanna ett halvår och sedan ska hon kanske komma tillbaka, om hon får för skolstyrelsen förstås. Det är ingen som vill berätta vad lärarinnan gör i Tyskland. Lina hör att några av flickorna talar sinsemellan om att lärarinnan råkat bli ’på det viset’ och att det är därför hon rest till Tyskland." (Hellström 2010)


fsv ta. Germanskt ord till en rot med bertydelsen peka, visa. 1 (sym) kuk; formlikhet, men också precis som fingret använt istället för. Ty det är ”bättre med tio tår som går än en kuk som inte står”. 2 (sl) tå-jobb; oral stimulering av tårna som förspel till knull. "En gång åkte jag tåg, och det satt en tjej mitt emot och då fick vi tåkontakt. Då var verkligen tårna en erogen zon." (Kalmér 2024 s 293) Jämför  toe queen. 2 snorkråka, enligt slangopedia.se.


(sl) fotsvett. Jam (eng) sylt.


(åld) liderlig kvinna. (1600-t) Enligt Ordbok Öfver Helsing-Dialecten (1841) står tåfva, tåfsa egentligen tik, hynda för "karlkär piga."


(sl) 1 kuk. 2 åka tåg; runka. 3 kedjesex. ”KitKat levde upp till förväntningarna, och mer än så. Det var all-in. Begreppet 'nej tack' existerade inte. Får jag köra upp en flaska i din röv? Ja, gärna! Ska vi göra tåget? Absolut!” (Puma Swede 2012)


(sl) skräpet, smutsen  som samlas mellan tårna. Se även ludd på karamellen.


(euf) lindrigt kraftuttryck hittat hos Haynej (2022) och hennes Svordomslista.


1 (euf) sperma. ”Åh, att vara Katarina den stora och belöna spektaklet med en kyss från hennes lystna mun, en kyss precis på spetsen, bara för att locka fram den första tåren av njutning!” (Nin 1990) 2 vanlig metafor för kvinnligt könsslem.


(sl) könsorgan. Något gott att bjuda på/ sätta i sig för båda könen.


(sl) kuk, snörstump, repände. Rycka i tåten; onanera och det rycker i tåten; det är på väg att kila* för någon. Se också snöre.


(so o sk) otuktig kvinna, hynda*.


(sl)  ståkuk som syns genom byxorna eller när man ligger under lakan (ligga i tält). ”Och nu — vad är det där för något? Vi tackar Er för Er älskvärdhet, men just nu behöver vi inga tältpinnar.” (Harris 1965/1900) ”Den sengliggende, der rejser mast, har rejsegilde (taklagsfest), säges at ligge i telt eller lege beduin.” (Bom 1957) Norsk slang har reise teltet, teltstanga. Se även pinne och stång.


1 (nyo) ”småblygt sex under täcket. Även praktiskt i kalla rum”. (SAO 2013)  2 (sl) ha stånd, erektion.


(sl) tända; hetsas upp eller tända av; slockna sexuellt.  ”Han kände hennes kropps mjuka värme och den tände honom på nytt och hon tändes av honom och tog emot honom igen och när hon kved stilla var det inte längre av smärta.” (Edlund 1944) ”Allans vakande ögon sticker fram bakom något kvinnohår, han är röd i ansiktet av att kyssas. Men han ser på mig, han bevakar mig. Ser hur jag tänder och släcker.” (Utanför. Andersen 1979) Enligt Sex i Sverige. Om sexuallivet i Sverige 1996 (Folkhälsoinstitutet) är det betydligt fler män än kvinnor som själva anser att de tänder lättare än de flesta. Av männen uppger 33 % att så är fallet, men hos kvinnorna endast 11 %. Också snedtändning; att tända för tidigt. ”Många gånger har det hänt att jag kommit genast efter inträngandet. Det är en verklig SNEDTÄNDNING! (Hite 1982)  "Men han blir avtänd då, han vill inte. Han klarar inte det. Han vill känna sig som hannen." (Kalmér 2022 s 215)


(sl) bröst. Se också kula (3).


(sl) kuk, en sticka* med fyr i.


(lmo) Ohlmarks (2004) om suspensoar* i Lund med exemplet: ”Stackars Hannibal har haft ont i koddarna*, å sen dess går han me tänkande svin.”


(sym) fitta. ”Och moroten* planterade han i min lilla täppa.” (Salten 2009)


(sk) tomtskräppa (Rumex obtusifolius). Av täppa; stänga av och skita. Uppgift från Ambrius (2002) som också kan berätta att växten användes mot diarré.


(dial) skita. Uppgift från ORB som också har tåårv seg; cacare*.


(sl) hissa tärningar; spy.


(dial) nödig*, i behov av . Se också tarv.


(Pinguicula vulgaris) ört som förr användes vid framställning av långfil. I jämtländska Ragunda hette det att en kvinna ”fått no tå tättä” (fått nog av tätört). Uppgift från man (f 1905) med kommentaren: ”Att frossa i långfilsätning skulle inte kvinnor ty om så skedde kunde vederbörande bli gravid t o m utan mans medverkan.” Jämför sviga. (Byrman 1989)


(dial) lukt, stank, gaser. (ORB)


(so) löpsk hynda*. Rietz (1867) har förutom hynda även  ”otuktig och ovettig qvinna; skällsord”. OFVG har ”täva; en lösaktig kvinna som låg med vilken som helst”. "Han Dross tittade in i rummet där Karin stod. Var är min dräng frågade han, och Karin svarade på skämt: Han låg här på taket i natt. Din trollpacka och täva, om jag ser att du gömmer honom ska jag hugga dig, skrek Hans. Just då kom Mårten Andersson in och bad Hans gå därifrån, men han fick bara till svar: Vad är du för en? Är du bödel* här? Och sedan kallade han honom både halvbödel och helbödel och rackare*."  (Stockholm 1616 hos Inedahl (2023) "Täva var ett vanligt förekommande ord som användes nedsättande om en kvinna. Det fanns i många kombinationer såsom rackartäva, skittäva och liknande konstruktioner." (Karlsson A & A 2017 s 48) Se också rackare och täfsa.


(sk) skällsord knäppskalle, byidiot.


fittan enligt vadkallasfittan.se.


(sl) engångsligg*. ”Att få tömma och glömma som så många killar så romantiskt brukar beskriva det hela.” (Persson 2005)


(sl) 1 få utlösning. ”Väl framme kunde jag sen slå ihjäl lite tid med att tömma mig.” (Hörstadius 1995) "Han [Johan Henric Kellgren] skrev om kärlek som om fallos var en metrisk apparat vilken juckade sig fram genom ett latinskt citat med tömning i slutrimmet.” (Brunner 2002) "Den (snoppen min anm BgD) är som en liten varelse som ska tömmas och den skickar signaler till skallen om att nu kan du bli kåt på vem som helst som du kan hitta, för att jag behöver tömmas nu!" (Kalmér 2024)  2 tömma slangen; pissa. 3 tömma magen; spy. 4 tömma magen, stjärten, tarmen; skita. "Därför satt jag av, torkade svetten ur pannan på honom, kliade honom på öronen, tog av remtyget och gick en sväng med honom tills hans mages naturliga verksamhet tömde ut trötthetens obehag ur honom." (Apuleius 2024 s 6) Norsk slang har tømme ryggen; skita.  5 tömma påsen; om manlig utlösning*.


(lmo) toalett, dass.


(euf) 1 avföring.  I 5 Mos 23:13 ges råd om hur man ska förfara med sin uttömning. Så här heter det i Svenska Bibelsällskapets varsamma revision (1981) av 1917 års bibelöversättning: ”Och du skall tillsammans med annat som du bär ha en pinne, och när du vill sätta dig därute, skall du med den gräva en grop* och sedan åter täcka över din uttömning.” 2 sperma och sekret. Den taoistiske läkaren Sun Ssum (581—682) gav följande råd vad beträffar antalet uttömningar: ”En man på tjugo år kan ha en uttömning var fjärde dag. En man på trettio kan ha en uttömning var åttonde dag. En man på femtio kan ha en uttömning var tjugonde dag. En man på sextio bör inte längre ha någon uttömning. Om han är utomordentligt stark och frisk kan han fortfarande ha en uttömning i månaden.” (Kärlekens Tao 1994) ”Så fort hon botat dem från deras för tidiga uttömningar låter hon dem praktisera sin nyvunna skicklighet på henne.” (Jong 1984) Det finns ett uttryck töm och glöm* passande för tillfälliga erövringar och förbindelser.


(dial) ett ord som uppskattades av redaktionen för kvinnotidskriften Anna (1/82) när man utlyste en tävling om bästa namnet på det kvinnliga könsorganet. Vinnare blev dock snuffa*. Enligt Anna är töppa ett gammalt dialektord från övre Norrland.


(euf) avlida, dö.  Även törna in;  gå till kojs på fartyg.


(sl) fitta.


fsv tøs. Flicka. Här i norskan med betydelsen hora, prostituerad.  Se även under tjej.


(sk) kvinnlig homosexuell, lesbisk*.  Se också under tösapåg.


(sk) med öppen gylf. ”Har du vatt på tösakalas, Piddor?” (Ambrius 2002) Se även kalas.


(sk) för queer.* Även tösavina; lättsinnig flicka.  Se också tösabög.


(sk) lättfärdig yngre kvinna.


(sl) göteborgska för homofil enligt Schånberg (1968): ”Konstigt nog har tösekallar fått gå ifred i alla stadsdelar i Göteborg, även i sådana, där smockorna hängde särskilt tätt i luften. Det vittnar om den vidsynta tolerans som ofta finns i städer där en stor del av befolkningen seglat."


(dial) åländska för den klumpige och oskicklige. Se även arsle.


(dial) enligt slangopedia.se älvdalska för herregud, jädrar. Enligt samma källa kan uttrycket förstärkas ytterligare med ett m framför: men uan!


(data) förkortning för You’re A Pain In The Ass; du är förbannat jobbig.


(fno) modig, orädd. Motsatsord till argr. ”Vad ska den göra som är argr för att på nytt bli úargr? Döda den som har förolämpad en är en möjlighet. ” (Ljunggren 2014)


(lmo) 1 sänka en ubåt; skita. 2  ”den underjordiska bekvämlighetsinrättningen vid västra sidan av Bantorget [Lund], anlagd på 1930-t”. (Ingers 1977) 3  enligt folkmun.se om matrest som smugit sig in i flaska efter att man druckit ur den med mat i mun.


(sl) äcklig, dålig.


se näs.


(sl) homosexuell.


fsv uggla. Germanskt ljudhärmande ord och samma som engelska owl. Här i ordstävet det är ugglor i mossen. Lär från början ha syftat på att en ogift kvinna lyckats undanröja spåren efter ett oönskat havandeskap. ”Ugglorna” skulle då syftat på foster som fördrivits eller nyfödda barn som dödats och begravts ute i markerna. Bergman (2007) menar att uttrycket har med ulven; vargen att göra. Ursprungligen är uttrycket lånat från danskans der er ulve i mosen. Men när vargen blev alltmer sällsynt i Danmark och slutligen utrotades helt miste uttrycket sin mening och ombildades på 1700-talet till der er ugler i mosen. I dansk dialekt uttalas dessutom ulve och ugler likadant.


fsv ughn. Germanskt ord med grundbetydelsen kokkärl, kittel. Här symboliskt för 1 kvinnans könsorgan. Även masugn om riktigt het fitta. ”Kuken var hård som skaftet på en bakspade och han stötte in den i ugnen med en sådan kraft, att hon skrek till av häpnad.” (Meurling 1973:1) ”Jag stack in tungan tills det kändes som om den var på väg att smälta i hennes ugn med dess sockerhaltiga syror.” (Vásquez Diaz 2008) 2 stoppa limpan* i ugnen; knulla. 3 när tiden för förlossningen var inne, sa man förr i bl a Västergötland att den gravida kvinnan ”ska/tänker slå ikull ugnen”. (Byrman 1989) Se bagarugn för närmare förklaring. Jämför också kakelugn, skorsten och bulle. 4 värma ugnen; onanera.


(da) av ukvem; opassande. Fult ord. Se också okvädinsord.


(lat) ulcus; sår, molle; mjuk. Mjuk schanker*. Se även könssjukdomar.


(sk o ljud) må illa, vilja kräkas. ”Hur mycke ja än ulkar mi, så vill de ingenting komma.” (Ohlmarks 2004) OFVG har ulka, ulkas: kväljas, vara nära att kräkas. Västgöta-Bengtsson (1993) har ulka; ”att rapa ljudligt, alltför ljudligt”. Jämför ulrik och hulka.


(sl) könshår; mjukt, lent och nykardat. Norsk slang har det betydligt strävare stålullen för samma sak.


(sl) spy*. Jämför Ulrik.


(sl o ljud) kanske från ulka*; spy, kasta upp eller från helgonet Ulrik. I uttryck som hälsa, ropa på ulrik, offra åt Ulrik, snacka, tala, prata med Ulrik samt ha besök av Ulrik; spy, kräkas. Uttrycket från slutet av 1600-talet. ”Han skreg på Ulrik så de hördes änna ut på gåren när han fått svampen i si.” (Ohlmarks 2004) ”I den ena vrån låg en kullbytterad kadett och framstötte ett långsamt Ulrik, så att kindbenen utspändes som tvenne säckpipor.” (Wallenberg 1781/1960) "Ulrik i bussen 500 kronor i böter kunde det står i bussar som tog tonårsgäng från städerna ut till dansställen som Jägersro, Nyvång och Tingvalla." (Lind 2016) Se vidare under spy.


(för sl) tjej, hora.


(nyo) ”smaken, lukten och känslan av någon som man attraheras av”. (SAO 2013) Umami betraktas som den femte grundsmaken.


(euf) knulla. Se även umgänge.


fornsvenska umgænge, umganga; samvaro, sällskap. ”Hist.: sedan 1502.” (SO) 1 (euf o åld) samlag i sammansättningar som bedriva, hava och pläga (bruka, utöva) samt idka (ägna sig åt) (otuktigt) umgänge. Även olofflige omgänge samt otillbörliga omgänge som i citaten från Söderköpings rådhusrätts protokoll, 11/8 1640: ”Tillfrågades honom om han kan weeta huru offta han hafuer medh henne den olofflige beblandellsen hafft, ...” och ”... har hon kommet till honom och hafft med henne sitt otillbörliga omgänge.”

”Om en man och en kvinna hava umgänge, kallas hon martyr (en stackars ’förförd’ flicka), och han: usling (den usle förföraren).” (Strindberg 1884—85)

”Och Judit kom in och intog sin plats. Då betogs Holofernes av häpnad över henne, och hans blod kom i svallning. Också hade han känt stor åtrå att pläga umgänge med henne och hade väntat på ett tillfälle att förföra henne, allt från den dag då han först fick se henne.” (Judit 12, Apokryferna ur Gamla testamentet, Proprius 1975) ”Waldman kallas ett djur, som av alla närmast liknar människan, och menas därföre vara en avkastning av någon bortlupen slavinna, som haft umgång med stora apinhannar.” (Wallenberg 1781/1960) ”Bemälda Pettersson är emellertid ganska opålitlig och har för vana att passa på att bestjäla män med vilka hon haft otuktigt umgänge.” (Dahlgren 2013)

Andra liknande ålderdomligt högtidliga uttryck är idka umgänge, intimt eller kroppsligt umgänge, könsligt umgänge, köttsligt umgänge, olovligt umgänge, otillåtet umgänge,  äktenskapsumgänge eller äktenskapligt umgänge och förtroligt umgänge. ”Under det senare bondesamhällets tid trodde många på fullt allvar att det var möjligt att ha intimt umgänge med skogsrået.” (Schön 2004) ”Varje gång hade hon övat otukt och haft köttsligt umgänge med för henne okända personer — emot överenskommen vedergällning, åtta skilling per gång.” (Helgesson 2003) "Rätten lyssnade, notarien antecknade. Vad hände där då, undrade stadsfiskalen. Hade von Plat förlett Lena Cajsa till köttsligt umgänge med några manspersoner?" (Lennartsson 2019 s 24) Lundblad/ Josefsson (2021) har umgängesorden gängse, jängse.

Förr talades det också om brottsligt eller otuktigt umgänge och umgänge mot naturen, begrepp som var synonyma främst med homosexualitet, men som även stod för andra ”avvikande” sexuella aktiviteter och former. ”Doktorn underrättades om att hans syster plägade brottsligt umgänge med mig om morgnarna, när han läste mässan.” (Casanova 1936/1700-t)

Idag förekommer umgänge i betydelsen samlag mest i sammansättningen sexuellt umgänge. ”Sexuellt umgänge med en kvinna består av smekningar, kyssar, leenden, kramar, samtal, manuellt stimulering, ömsesidigt betraktande, cunnilingus, avklädning, gemensamma minnesbilder, roliga ljud, försiktiga bett och ibland gråt, flämtningar och djupa suckar tillsammans.” (Hite 1977) 2 (sl) intimt umgänge med fröken Höger*; runk, onani.


(bib o åld) umgänge*, köttsligt umgänge*. ”Ädla syster, sade han, för att åter bringa fru abbedissan till hälsa är det absolut nödvändigt att hon har umgängelse med en man, i annat fall skall hon inom kort bli så klen och illa däran att döden blir hennes sista läkemedel.” (Margareta av Valois död 1549 Abbedissan som inte ville synda. Publicerad i Eroticon 1965.)


(bosniska) håll käften!


(sl) halka undan; dö.


uttrycket myntat av den kristne filosofen Pontus Wikner (1837—1888) om de människor som, likt honom själv, älskade människor av samma kön "I en självbiografisk skrift författad långt senare, som han slog fast inte fick  offentligöras förrän femtio år efter att hans barn var döda, förklarade Pontus Wikner   att han var vad han kallade en 'undantagsmänniska'.  Det vill säga en person som  'äga förmågan av en djup, innerlig och uppoffrande kärlek, men som till föremål för denna kärlek endast kunna göra varelser av deras eget  kön'."(Västerbro 2025 s 329)


(euf) 1 himmelskt under; kuk. 2 kvinnligt under; kvinnans könsorgan. ”Det anses också höra till kärlekens väsen, att en gentleman, då han fått skåda det kvinnliga undret som ett uttryck för sin beundran, kysser det med sina läppar.” (Jussopov 1983/1920-t) 3 (sl) under bältet. ”– Han gjorde under bältet på mig. Hon kallar det ’under bältet’ när en kille gör med handen på henne innanför underbrallorna.” (Linda Skugge i Fittstim 1999)


(dial) kalsonger. (OFVG) Se vidare intima plagg.


(sl) 1 mest om skoltoalett belägen i källarvåning. Se Hades, Orcus och katakomberna. 2 underjord; fitta. 3 underjordsarbete; sysslar den med som är död. ”— Så slängde Talsa veven, sade Denner. — Hamnade i de styvbentas sällskap, citerade han Talsa. — Ja, i underjordsarbete, citerade Denner Talsa.” (Pohjanen 1984)


se dominans.


den vanligaste fetischistiska* symbolen. ”Hist.: sedan 1579.” (SO) Trosor, korsett, strumpor och strumpeband är starka erotiska retmedel. Även handsken och pälsen utövar stark lockelse på fetischister, liksom skon och stöveln, inte minst om de är försedda med höga, spetsiga klackar.  "Min man har fått ta fram penis ur underkläderna för 30 år sedan då vår son blev till. Nu är karriären över för hans del. Min slida är torr dessutom. (från Familjeliv 2014 och signaturen anonym.) Se också intima plagg.


(euf) ”Hist.: sedan 1899”. (SO) Jämför underliv. ”Jag ser mig älskas av två män, en ägnar sig åt min överkropp och en annan åt min ’underkropp’.” (Förbjudna drömmar 1993) Se även kropp.


(euf) bukens nedre del hos människan, den som sitter under naveln, men också förskönande omskrivning för människans könsorgan. ”Hist.: sedan 1693.” (NEO) Bildat av tyska Unterleib. ”Men mitt underliv som lever det underbaraste liv. Varmt och fuktigt ymnar det sig. Herregud! Det nästan rinner ur mitt underbara liv.” (Nyström 2003) ”Hon har den dubbelkönades lättsinnigt obesvärade ledighet och nonchalans, alla hennes impulser strålar ut från underlivet...” (Miller 1956) ”U är Uselhet och Undre värld/ Underbara kvinns och Underlivets flärd.” (Tankekorn) Enligt en undersökning från Novus, hösten 2020, visade det sig att kvinnor över femtio föredrag att använda ordet underliv för sitt kön.  Se även liv.


(tro) könsorgan som skapas med hjälp av penis- eller vaginoplastik*.


(euf) knull. ”Det måste vara så himla mycket ömhet och värme med kvinnor och kladdigt underlivsstånkande är ju inget för fiiinare flickor.” (Shocking Lies 2000) Se också underliv.


se mun (1).


1 (euf) fitta. ”Jag ser mig helt enkelt inte omkring med blicken, jag känner mig fram med underredet. Sen skenar det iväg med mig...” (Enmark; Kärlek 9/1968)  2 (lmo) underredsbehandling; knull.


(euf) samlag, knull.


(euf) inte minst männen skryter ofta om det underverk de påstår sig ha mellan benen. Bengtsson (1993) berättar att den brittiske skådespelaren och komikern Charlie Chaplin (1889—1977) var känd för att ha en stor en. Den beskrevs som ”världens åttonde underverk” och enligt ryktet var Chaplin inte sen att använda den. ”Därpå drog hon av sina trosor ställande sig på huk och visade sitt eget underverk.” (Alf Palfjord f 1929 om en händelse 1938. Den tyske filosofen Friedrich Schlegel (1872–1829) beskrev samlaget som "naturens heligaste underverk" eller "en helig njutning i ett ljuvligt nu".  Se även verk.


(lat) av unda; bölja.  Hertoft (1989) har ”sexuell föreställning i förbindelse med vatten och med urin och vattenkastning — Undine (ty) vattennymf.” Engelskan har golden shower och water sports; urinsex. Se urofili och urolagni.


(sl) (sexiga) underkläder. Se vidare under intima plagg.


(sym) om toalett i källarvåning, dvs under jord. ”Snacka med undre världen”; gå på toaletten. Se också underjorden.


(åld) fsv untsighia. Förbanna. "Gustaf Otto Stenbock klagade över att en trollkvinna hade 'hotat och undsagt', alltså förbannat, hans bruk Gunbyle i Frösåker, vilket tydligen hade gjort honom starkt orolig." (Ebbe Schön: Gårdstomtens tårar. Carlssons 2022 s 47)


(åld) SAOB har betydelsen oren, smutsig, motbjudande, oanständig, osedlig om person eller leverne. "The som et vnflädigt och slemt leffuerne föra, äre icke wärde Ädle at kallas." (Christer Ivarsson Sparre: En kort regementsbok aff åtskillige politiske skribenters böker sammandragen. Stockholm 1620.)


(dial) tjock av barn. ”O e ongdeger.” (Transtrand, Dl)   (Byrman 1989). Jämför diger.


(euf) runk, masturbation*. Se också synd (2).


fornsvenska ungi, ursprungligen 'den unge'. "Hist.: sedan början av 1300-talet." (SO) Byrman (1989) redovisar en rad uttryck där unge finns med i betydelsen att få eller vänta barn. Den gravida kvinnan "väntar, ska till att få, ska ha, är/går med en unge”. Den inblandade mannen ”har gjort ungar” eller ”en unge i/på henne”, när han inte ”ställt till en unge”. Ibland är man två om det som i ”de har gjort/lagat till en unge”.


(åld) manlig oskuld*. ”Hist.: sedan 1572. Till ung och sven.”  (SO)


se skog (3).


uni; en, dvs det rör sig om något enkönat. Engelska unisex. NEO har ”hist.: sedan 1960-talet”. Ordet unisexuality lär ha lanserats 1896 av den rysk-engelske judiska författaren och poeten Marc-André Raffalovich (1864–1934). Unisex är när könsgränserna upphävs och en sammanblandning mellan könen sker, som t ex när pojkar/män uppträder i långt hår, blusar och högklackade skor och flickor/kvinnor klär sig i kostym eller har snaggad frisyr. Det hela får ses främst som en tonårsrevolt mot den gängse sexmoral som drar en skarp skiljelinje mellan könen.


(fno) älska, unna någon något, lova något (åt någon). Ordet böjs unna, ann, unnum. Att älska varandra heter unnast. Unna tillsammans med ást  ”är i norrøn medeltid en normal kombination av sexuell och känslomässig dragning mellan man och kvinna”. (Holm 2013) Se även ann.


(fno) kärasta, käresta. ”Hin friðasta unnusta min” (min vackraste käresta/älskade). (Tristrams saga)


(pig latin) för cunt*.


(sl) kuk redo för aktion..


(fsv) Söderwall (1903) har betydelsen  "förebrående eller skymfande ord" samt citatet: "ey spardhis obrygdilsa ok smälikin ordh vidh mik." (Heliga Birgittas Uppenbarelser. Utg. af G. E. Klemming 1877—1884.)


Byrman (1989) redovisar en rad upp-uttryck i samband med graviditet. Gemensamt för uttrycken är att de tillhör mansvärlden och i merparten fall betraktas som vulgära, som uppippad, uppknullad och uppriden. Andra, för kvinnan nedsättande, uttryck är uppbukad; med uppsvälld mage, uppgängad; om kvinna som mist sin mödom och blivit gravid samtidigt och uppkilad; troligen av kila; slå in en kil. Kvinnan kan också ha blivit uppliggad, av pligga; fästa kort spetsigt trästift och uppkörd, som kan tolkas både som att kvinnan körts över av mannen och blivit lurad av honom. Undantaget från dessa, för kvinnan så nedvärderande uttryck, är det närmast skämtsamma uppstoppa. ”Han: —Får jag stoppa upp den i dig? Hon: —Om du lovar att stoppa upp innan jag blir uppstoppad.”


(för sl) kort för knulla upp din mamma. Engelsk slang har up yours, up your ass.


(sl) rörelsebeskrivande om både knull och runk. Köra lite upp och ner. ”Pumpa, pumpa, pumpa, pumpa!/ Hej & H, Hej & H, Hej & H!/ Upp & ner, upp & ner, upp & ner!/ Och in & ut, in & ut, in & ut!/ Precis som ett oljeborrtorn i Texas.” (Zebaot X 1995)


(dial) uppblåst med luft eller gas. (OFVG)


(am sl) hylla, stor byst.  Se även däck.


(sym) ett av 36 namn på kuk omnämnda i Den doftande trädgården*.


se sexuell upphetsning.


(sym) behå.


se kasta upp.


(nyo) ”person som gör allt för att stå i centrum för uppmärksamheten.”  (NyS 2015)  Jämför bekräftelsehora. Från engelska attention whore.


(sl) lesbian*, flata*.


(lmo) smisk på stjärten, uppsträckning. "Jag fick ju lite av en tyst diplomatisk upprumpning i Östra Valvet!" (Mattias Hansson f d chefredaktör för Z) Händelsen utlöstes av att  tidningen Z publicerat en "olämplig" bild av kronprinsessan Victoria vilket föranledde kungaparet att kalla till sig tidningens chefredaktör. Jonathan Lindström (2021) berättar om magister Olofsson som ger fru Birgitta (heliga Birgitta)  och hennes vuxna dotter rejäla upprumpningar där man anar bakomliggande sexuella spänningar. Lindström associerar händelsen till grafologen Hans Scheike som på 1980-talet  hade sommarläger för småflickor i Bergslagen där man sysslade med sexuella övergrepp och upprumpningar.


(sl) homosexuell, bög. Se även arsle.


(sym) kuk på upptäcktsfärd i djungeln*, enligt  25-årig kvinna.


fornsvenska upspyia, äldre danska opspy . Spy upp, utspy. Uppgift från Söderwall (1903). Se även under spy.


(lmo) urinrörets mynning mellan klitoris och slidan.  U-punkten kan för en del vara extra känslig för stimulans. "Även denna punkt är omdiskuterad, det kan vara en egen punkt eller en del av klitoris, precis som med G-punkten* och A-punkten*." (Colldén/Dahlbäck 2019)


grekiska Uranos, i grekisk mytologi den förste världshärskaren, personifikation av himlavalvet, samt make till jordgudinnan Gaia. Manlig böjelse för det egna könet. Det var den tyske juristen Karl Heinrich Ulrichs (1825—1895), grundare av den homosexuella jämställdhetsrörelsen i Tyskland, som på 1860-talet använde begreppet uranism för att beskriva personer som var ”begåvade med en kvinnosjäl i en manskropp”. Han ansåg inte beteendet vara en sjukdom utan en medfödd läggning. Med ordet uranism ville Ulrichs anknyta till Platons Gästabudet, där författaren skiljer mellan ”den ädla, himmelska kärleken som härrör från musan Urania och den folkliga kärleken”.


(sl) ropa på urban; spy*. Kanske  var det  helgonet Urban (påve 222 till sin död 230) man anropade i sin nöd. Se också ulrik.


(nylatin av grekiska oureios; urin av ouron med samma betydelse) syntetiskt framställt urinämne tidigare kallat karbamid. ”Hist.: sedan 1954.” (SO) Det var den tyske kemisten Friedrich Wöhler (1800—1882) som 1828 var först med att framställa urinämne, den första organiska substans som framställts ur ett oorganiskt ämne. Urea är det engelska namnet för urinämne. Somliga tyckte inte att det vedertagna namnet urinämne var passande, så de började använda det engelska urea.


(grekiska oureter; urinledare) de två urinledare som leder urinen från njurarna till blåsan.


(lat) urinrör. (se do)


sexuell lek där urinröret är inblandat genom att man för in olika föremål där. En inte helt ofarlig lek eftersom urinröret kan skadas. Även urinvägsinfektion kan uppstå och ibland kan infektionen spridas både till blåsan och njurarna.


(lat) urinrör, uretral ejakulation (kvinnlig urinrörstömning) ibland också kallad fontän*- eller sprutorgasm. I urinrörets vävnad finns flera parvis liggande körtlar (glans parauretralis) som mynnar i urinröret. Vid sexuell upphetsning kan det yttersta paret körtlar tömma sin vätska vid eller utan orgasm. Antingen kan det komma små mängder av en tunn skummjölksliknande sötaktig vätska under hela den sexuella upphetsningen eller så sprutar man en rejäl stråle ur urinröret. I vetenskapliga böcker kallas uttömningen ibland för glädjestrålen*. Strålen utgörs inte av urin, vilket ibland felaktigt påståtts.


sexuell lust i samband med urinering. Se även erotik.


(lat) urinrörskatarr, inflammation i urinröret. ”Hist.: sedan 1887.” (SO)


(nyo) ”en märkvärdig orgasm som ger en känsla av att man just knullat allt levande i alla tider i hela universum”. (SAO 2013)


(grekiska gone; säd, könsorgan) anlag som skapas under fostrets första sex veckor utifrån de två primitiva njuranlagen och som kan utveckla sig till antingen ovarier eller testiklar*.  Se även ovarium.


kondomliknande behållare för den som inte kan kontrollera sin urin. ”Hist.: sedan ca 1980”. (NEO)


latin urina; vatten, urin. ”Hist.: sedan 1642.” (SO) Adams (1982) menar att urina är ett gåtfullt ord. Verbet urinor betyder dyka och urinator; dykare. Släktskapet mellan dessa avledningar och urina är inte klart. Kanske betydde urina ursprungligen ’vatten’, därav inurinare; dyka (in i vatten).

Så här skriver Dalin (1850) om urin: ”Den vätska som genom urinröret afsöndras ur kroppen, bestående vanligen af slem, urinsyra, mjölksyra, jemte åtskilliga andra syror, urinämnen samt vissa obestämda djuriska ämnen.” ”En vuxen människa producerar omkring 400 liter urin per år. Den innehåller cirka 4 kg kväve, 0.4 kg fosfor samt 0.9 kg kalium - alla ämnen som är lätta för växtligheten att ta upp och tillgodogöra sig.” (Bergholm/Kjellin 2003)

Ordet kopplas idag ofta samman med sjukhus och medicin, vilket bl a framgår av följande kommentarer: "Medicinskt, tråkigt” (man 26) och ”Det gör jag på sjukhuset. Hemma kissar jag. ” (kvinna 28)

Förr användes urin också rent bokstavligt som medicin, något som bl a våra tidiga farmakopéer har många exempel på. I Folklig läkekonst (1962) har Tillhagen bl a detta att säga om urin som medicin: ”Urin har använts till att spola på blödande sår och detta bruk får anses oklanderligt med tanke på att urinen dels i regel är steril, dels alltid finns att tillgå, dels också, tack vare halten av urinämnen, har en viss desinficerande verkan. [...] Man har också druckit urin. ’Om ett barn är blekt och magert var det bra att låta det dricka en kopp av sitt eget urin’, uppges från Stenkyrka i Bohuslän. Urin har vidare använts för att spola ögat med, till omslag vid bröstböld och inflammationer, till tvättning vid reumatism, baddning vid svullnader, kramp, vrickningar, skorv, skabb m m.”

Urin var också bra som tvättmedel: ”Redan i Gamla Testamentet talas det också om urinen som tvättmedel, och i romerska riket fanns det ett särskilt tvättarskrå som trampade yllekläderna rena i bunkar med urin och vatten. Urinen innehåller ammoniak, och denna kemiska produkt anbefalles varmt i handböcker även i vår tid. Dynga användes av samma anledning i vissa delar av världen.” (Fataburen 1970). Romarna hade också ett ord lotium (’vätska för tvättning’). Det ordet, menar Adams (1982), kan ha utvecklat betydelsen ’urin’ just från bruket att använda urin vid tvättning av bl a kläder.

Om urin som pikant krydda berättar Bourke (1968/1891): ”En handlare i Berlin straffades för några år sedan då han använt urin från unga flickor för att ge osten en rikare och pikantare smak. Trots detta, eller tack vare detta, köpte folk hans ost och åt den med förtjusning.” (Personligt brev till Bourke från Gustav Jaeger i Stuttgart år 1888.) En viss Paul Kane (1859) berättar att Chook-indianerna har en delikatess som han kallade Chinock Oliver, ekollon som legat i människourin i fem månader. Blandade man urin och cider fick man enligt Grose (1811) Cobblers punsch. Men urin kan också drickas som den är. Birgitta Rubin (DN Kultur 11/3-1994) berättar att två australiska forskare hävdar att ett glas morgonkiss till gröten sätter fart på livsandarna. I urin finns hormonet melatonin, som fungerar som väckningsmedel.

”Då urinerade han så rikligt att urinen spärrade vägen för pilgrimerna och dessa blev tvungna att färdas igenom denna stora sjö.” (Rabelais 1945/1534) Anslag på japansk toalett: "Please urinate with precision and elegance". (Var snäll och urinera med precision och elegans.)


(lat) uringlas; även ett slags bandage som bärs vid ofrivillig urinavgång. Men också beteckning på de porslins- eller plåtkärl där man urinerar i en urinoar*. Ordet finns med i våra första ordböcker på svenska från 1630-talet. Se även urin.


från latin vesicula seminalis eller glandula vesiculosa) behållare i bäckenet från vilken urinen leds och sedan töms via urinröret. ”Hist.: sedan 1748.” (SO) Se även blåsa.


(åld) urinhål. Det hål genom vilket urinen försvinner ut ur kroppen. Urinhohl med i den första svenska ordboken från 1630-talet.


(latin incontinentia; saknar behärskning) ofrivillig urinavgång.


(åld) ”… ett slemflöde uppstår, som lätt kan förorsaka inflammation vid urinröret och smärtor vid urinkastningen eller i allmänhet alldeles samma slags olägenheter som vid dröppel.”  (Kress 1905)  Se också kasta vatten.


(euf) pissoar*. Franska urinoir.  ”Hist.: sedan 1920.” (SO) ”Gångarna och toalettrummet osar desinfektionsmedel, och över urinoarerna hänger nästan jämt någon som är så berusad att han står och kräks ur sig spriten, medan han frånvarande håller i porslinet nära spolningsknappen.” (Mailer 1982/1948)


(euf) för det man kissar med.  Rör som leder urinen från urinblåsan och ut ur kroppen. Urinrör ”hist.: sedan 1755”. (NEO) ”Penis hänger under vanliga förhållanden slappt ned och kan i detta tillstånd icke överföra sädesvätskan till kvinnan. Den kan alltså fungera som urintömningsrör men icke som parningsorgan. Härför erfordras en fastare form hos organet. Denna erhålles vid den s. k. erektionen, styvnaden, därigenom att dess blodkärl hastigt fylls med blod.” (Wintzell 1935) ”Ur genitalknölarna framväxer mannens penis (urinrör) och kvinnans clitoris, vilken vid abnorm förstoring t o m kan få utseendet av en penis.” (Fischer-Dückelmann (1914) Se även rör (2) och klitoris.


sexuella ritualer där urin ingår. Se vidare toa(sex) och urofili.


(åldo euf) könsorgan. ”Dertill höra bland annat allmän svaghet, blek ansiktsfärg, nedstämdt, oroligt lynne, allmänna darrningar, svaghet i urinutförsorganen, lokala, hastigt påkommmande svettningar, sexuell svaghet eller impotens.” (Ribbing 1888 om följderna av onani) Se även under organ.


(sl) knulla.


(sl) stinkande, vidrig lukt, stank.


(sym) orgasm*, utlösning*. Se även laddning.


(åld) klitoris*. Ordet finns med, utan närmare förklaring, i uppsalaprofessorn Lars Robergs Lijkrevningstaflor (1718), presenterade i Köttets poesi (1995).


(ty) föråldrad beteckning på homosexuella lanserad 1864 av den tyske författaren och juristen Karl Heinrich Ulrichs (1825—1895). Han var den förste som skapade ett begrepp för samkönad sexualitet och kämpade för att det som senare skulle komma att kallas homosexualitet skulle bli lagligt. Han kallade homosexuella för urninge och heterosexuella för dioninge. ”Ulrich skilde på urnisk och dionisk kärlek och kallade dem som älskade personer av samma kön för urningar. Kvinnor som älskade kvinnor kallade han uringinnor och de som drogs åt bägge könen kallade han uranodioningar.” (Norrhem 2008) Den tysk-österrikiske psykiatern Richard von Krafft-Ebing (1840–1902) använde begreppen ”konträr sexuell känsla” och ”uranism” för homosexualitet.

Uttrycken urninge och dioninge kommer antingen från Platons (427—347 f Kr) Symposion, där Pausanias talar om de två Eros, den ena dotter till himmelsguden Uranos, den himmelska Eros, den andra dotter till Zeus och Dione, kallad var mans Afrodite, eller så härledde Ulrichs urning från grekiskans ouranios; andlig, själslig och menade därmed att homosexuella utgjorde ett ’tredje kön’, dvs att manliga homosexuella ägde en kvinnas själ i en mans kropp, medan det motsatta gällde för kvinnliga homosexuella. Uttrycken slog dock aldrig igenom.


(grekiska philia; kärlek, vänskap och urolagni grekiska lagnos; vällust) kärlek till urin som yttrar sig i sexuell upphetsning vid urinering. En del nöjer sig med att titta på när någon urinerar, andra vill känna strålen mot olika delar av sin kropp. Några blir upphetsade av att lukta eller smaka på urin. Sedan finns också de som njuter av att själva få urinera på någon. För många är höjdpunkten när vätskan kastas mot någon av människokroppens olika öppningar som könsorganen, munnen och ändtarmshålet. Urolagni och urofili förekommer i både heterosexuella och homosexuella sammanhang. ”Urofiler (’pissbögar’) håller till i urinoarer och deras högsta önskan är att träffa någon, som vill ha godheten att urinera i deras hattar eller fickor.” (Ullerstam 1964) Se även golden shower och water sports.


(grekiska fobos; fruktan) rädsla för urin eller för att behöva urinera vid olämplig tidpunkt eller plats.


(euf) könsorgan. Modern bildning till grekiska ouron; urin och latin genitalis; som alstrar. Se även organ.


se urofili.


(lat) till skillnad från högre djurarter (däggdjur), vilka gör sig av med urin som en gulaktig vätska, finns det vissa ödlor och sniglar som istället producerar urin som fasta partiklar, vilka kan fossiliseras till s k urolit.


(grekiska logi; lära, vetenskap) läran om sjukliga tillstånd i i urinvägarna och de manliga könsorganen. "Hist.: sedan 1921.” (NEO) Därav urolog den som sysslar med urologi.  Se även pittolog.


(sl) snygg, sexig kille/tjej.


(lmo) urinera.


ett psykoanalytiskt begrepp för hur barn föreställer sig föräldrars samlag.


(dial) diarré enligt Lundblad/ Josefsson (2021).


1 (sl)  Kotsinas (1996) har ”avträde” med tidsangivelsen 1897. Möjligen för läget en bit från boningshuset eller i skogsbrynet. 2 fitthår. Se  skog (3).


(dial) skällsord enligt ORB.


(euf) för toalettbesök. I artikeln Ursäkta, jag ska bara pudra näsan! (Språktidningen 8/2019) menar artikelförfattaren Anna Tindefjord Norlander att uttrycken ovan är de  två vanligaste omskrivningarna i offentliga sammanhang.  I privata sammanhang  däremot är det vanligast med något slags förmildrande uttryck, till exempel bara eller ursäkta, som syftar till att avdramatisera toalettbesöket: Jag ska bara  gå på toa.  "Jämfört med det informella språkbruket hemma, väljer alltså de flesta att uttrycka sig lite mindre rakt på sak på jobbet."


(sym) kvinnans könsorgan. Enligt NEO står ordet för ”ett ställe med inbuktning eller ihålighet där utskjutande del på annat föremål kan passas in.”


(sym) usbporten; fittan. Uttryck från datavärlden. Mannens organ går under namnet usb:n. Se även port.


(euf) kvinnans könsorgan. Katarina Wennstam berättar i sin krönika (SvD 3/12 2014) om att hon haft samtal med förskolepersonal ”som har berättat om småflickor som inte ens haft ett ord för sin snippa tidigare. Eller skräckexemplet med flickan som hade fått lära sig att den skulle kallas ’uschet’.”


(euf) ett av många nedsättande ord för kvinnans könsorgan. ”Hon ville ej gärna visa sin uselhet, ty hon var just i lövsprickningen i fråga om den yttre dekorationen. Den inre var fullt i flor och jämt avpassad till behovet.” (Hallenstierna 1972/1700-t)


(grl) snopp*.


se in och ut.


(sym) arsle, röv. ”OMG WTF FFS BBQ!!! tjöt den unga Irony när den spinkiga Laz presenterade sin upptränade batong in i hans enorma utblås.” (QuakeNet: Log 1 juni 2006)


se blåsa rent.


(sym) plötslig och våldsam början på naturlig kraftutveckling  t ex i form av  ett vulkanutbrott eller känslomässigt i t ex  ett  glädjeutbrott. Här om en sexuell utlösning* i form av exempelvis en orgasm.


(euf) tillbakadrag*, coitus interruptus* enligt Sexuallivet i modern belysning (1944).


(euf) 1 från Småland kommer uttrycket ”hon har varit för tidigt ute”, om en kvinna som blivit gravid före bröllopet. (Byrman 1989) 2 (sl) död. "Det är ute med honom." 3 gå ute, uteliv och uteflicka; om prostituerad. Citaten som följer är hämtade från Dahlgren (2013): ”Den omedelbara anledningen till utelivet var såsom för många andra, att hon fick plats på ett café, där hon blev bekant med en flicka, som ’gick ute’...” Och: ”Gick ute för att kunna försörja sina tre barn.”


se under dass.


(lmo) "Minnen av krogsexism och skämt om 'utegångsfår', som vi kallade män över fyrtio som raggade på yngre kvinnor, fladdrar förbi." (Ylva Lagercrantz Spindler: Jag en Forumflicka. Svd Kultur 26 maj 2019)


(lat) livmoder, sköte, buk. ”Hist.: sedan 1887”. (NEO)  Så här beskrivs livmodern i Sexuallivet i modern belysning (1944): ”Liknar utseendemässigt ett päron, 7—9 cm lång, bredd ca 4—5 cm, tjocklek 2—3 cm. Måtten från en kvinna som ännu ej genomgått någon grossess*. Om sådan/sådana förekommit är måtten större. Under graviditeten förstoras livmodern så starkt att den ökar i vikt från 50 till 1000 gram. Efter grossessen väger livmodern 1 kg är 15 cm lång, 12 cm bred och 8 cm tjock.”

I vår första lärobok i anatomi (Lijkrevningstavlor 1718) talar Lars Roberg bl a om kveden, vulva, voeva, hölje och huven som synonymer till uter, uterus, ”éfter den ytterst i croppen undandölgd är i Bukens nedandeel, Hypogastrium, trängande Feet- éller Endetarmen bakom sig, och Vattublåsan framan oever sig: til skapnad hos dem som ey äre Barnrådde, néstan trekantig éller som et kraulpéron; hos havande alt föränderlig och tiltagande”.


(sk) utedass. ”Aja, utesketan e bra nock för en sånnen höre (ung man) som daj.” (Ohlmarks 2004)


(fisv) utedass, avträde. Se vidare tupp (2) och vessa.


(lmo) 1 utforska livet; knulla. 2 utforska regnskogen; kvinnlig onani.


(lmo) betydelsen framgår av följande: ”En svävande duva lyckades pricka min axel med sin slutsats*. Dessa raringar hade ju en imponerande utförsel.” (Signaturen Tehå i YA årgång 1935)


(lmo) rövhål, anus.  "Endast för avgång* genom utgången" (klotter på offentlig toalett)


spermaflöde, orgasm. Utlösning är, enligt SO, ”hist.: sedan 1921”. ”Både Masters och Johnson och Miriam Stoppard håller fast vid att orgasm* och utlösning är två olika processer och den ena kan äga rum utan den andra. Han kan alltså ha utlösning utan orgasm och orgasm utan utlösning.” (Cox 2004) En förklaring till fenomenet kan vara att mannen fysiskt kanske inte kan få utlösning om och om igen, medan hjärnan däremot verkar kunna registrera känslan av orgasm praktiskt taget hur många gånger som helst. Jämför anhedonisk orgasm.

”Det är dom konstigaste ord jag vet, dom där som beskriver när det går för en. [...] Utlösning låter ju som en handgranat ...” (Olausson, Kärlek 8/1967) ”Det är inte särskilt lustigt att vara upptänd när mannen snabbt får orgasm och lämnar kvinnan utan utlösning.” (Hite 1977) ”Det finns inte ett visst antal utlösningar som måste avfyras i en kvinnokropp varje månad för att den genomsnittlige mannen inte skall tappa huvudet och sprängas i småbitar.” (Kielos 2008) ”Utlösningen, ejakulationen, sker i en serie stötar, varvid sädesvätskan sprutas ut med olika kraft, beroende på styrkan hos de muskler som deltar i utlösningen. Kraften beräknas efter hur långt sperman når vid ejakulation i fria luften. Man brukar ange 15—20 cm som ett genomsnittsmått men man känner till att säden sprutas ut ända till en meter från ollonet.” (Uppslagsbok i sex 1967)

Vid utlösningen har sperman en hastighet av 40 km/tim. Inom porrindustrin är ett centralt uttryck money shot*; manlig utlösning. Enligt Sex i Sverige (Folkhälsoinstitutet 1996) var männen i genomsnitt 14 när de fick sin första utlösning. Motsvarande ålder för kvinnornas första orgasm var 17—18 år. I genomsnitt får en man 7 200 utlösningar under sitt liv och avger 55 liter sperma.


(sl) mycket sexintresserad person. Engelsk slang har freak; missbrukare, knarkare.


(nyo) ”det tillstånd som man befinner sig i precis innan man får utlösning”. (SAO 2013)  Se även tillstånd.


(lmo) kallas den person som det går för innan han/hon kommit till.


(dial) i Närke namn på utsot, diarré. (se do) Uppgift från Rietz (1867).


(sym) 1 penis, paket*. ”Om en kille har problem med utrustningen blir många tjejer stötta.” (Jameson 2005) Att vara välutrustad = att ha en stor kuk. 2 kvinnobröst. 3 fitta.


(euf) skita, pissa, knulla. ”Jag var i trängande behov av att uträtta ett och annat som ingen annan kunde göra i mitt ställe.” (Swift 1726) Också uträtta stora ting; skita enligt 26-årig man.


(åld) enligt Söderwall (1903) "känna, hafva (köttsligt) umgänge med the qwinnor som uth rönth haffwa (cognoverunt ungefär ha könsumgänge med) män." Se även känna och umgänge. Utröna =  utforska, undersöka.


(sym) kuk. Utskjutande parti, utväxt som i sekreta utskottet; hemligt utskott (kommitté) i Sveriges Riksdag. Men sekret kan också betyda avsöndring från körtel.


(åld) hon är utskämd om oönskat havandeskap.


(euf) gaser, fisar.  "Den anrika krogen på Jakobsgatan, i Stockholms centrala Klarakvarter, har under några hundra år varit ett ställe för spisningar och ätningar och herrmiddagar, luften har varit tung av punsch och cigarrök och utsläpp från stinna bankirmagar..." ( K Lind 2015)


(åld) fornisländska utsott, fornsvenska utsot, gemensamt germanskt ord till ut och sot; sjukdom. Rietz (1867) refererar flitigt till detta ord när det gäller att förklara olika namn på diarré. Ihre (1766) har utsot; "durchlopp” med hemhörighet i Västergötland. ”Här var hotfull utsot på gång, från vilken himlens makter bevare alla som lever och lider i köttets gestalt och tid.” (Pohjanen 2003) Ett annat mycket gammalt och beskrivande ord för utsot är bukflytilse  som finns med hos Söderwall (1885).


(åld) utspy, utspotta enligt Söderwall (1903). Se även spy och spott, spotta.


(no sl) utstyrsel; om könsorganen.


(grl) stora blygdläppar.


(grl) slätrakad fitta.


(dial) diarré, durchlopp*. (ORB)


samlingsnamn på safter som utgår från olika kroppsöppningar som t ex sperma, svett, mensblod, sekret. ”Vet du vad som tänder mig? Doften av min egen kropps safter och utsöndringar.” (Hite 1977)


(sl) fitta. Se även utter.


(sym) könsorgan som används, t ex inom porr och prostitution, enbart för att få ut pengar från. ”Hennes fitta har gått från att vara en njutningspunkt till att bli en uttagsautomat.” (Jameson 2005) Se också automat.


fsv oter. Germanskt ord. Här  med betydelsen fitta  och då med tonvikt på behåringen. Jämför bäver.


(grl) din otäcka fitta.


se tömning.


en teori går ut på att sexualbehovet är ett uttömningsbehov. Könsorganen är fulla av könsvätskor och uttömningen av dessa åstadkommer en njutning som är sexualbehovets innersta ändamål. Denna teori är gammal. Enligt Havelock Ellis (1859—1939) kallade medeltidens asketer kvinnan för ”ett över en kloak byggt tempel”. I Frankrike betecknas bordeller ibland som la cloaque, och Montaigne har sagt: ”Jag finner, när allt kommer omkring, att Venus endast är njutningen av uttömmandet av våra kärl, liksom naturen gör uttömmandet från andra delar till en njutning.” Luther liknade ofta den könsliga längtan med en längtan att kasta vatten och sade, att detta att gifta sig var lika nödvändigt som att urinera. Och Thomas More talar i Utopia (1516) om den njutning vi känner ”när vi företar vårt naturliga låtande av urinen eller när vi utför könsakten”. Se även behov.


förekommer ofta i herrtidningar, som t ex Playboy, Fib/Aktuellt, Hustler och Lektyr, fotograferad naken i utmanande sexuella ställningar och med könsorganen fullt synliga. Uttrycket kommer av att bilden ofta är så stor att den inte ryms inom tidningens ordinarie ramar utan ligger dubbel inne i tidningen och måste vikas ut för att kunna beskådas helt. Utvikningsbrudarna visar allt och saknar helt sina föregångare pinuppornas blygsamhet vad beträffar klädsel och uppträdande. Utvikningsflicka ”hist.: sedan 1960-talet”. (SO) Se också pinuppa. ”En ’utvikningsflicka’ kan bli en ’utfläkningsflicka’ som sedan blir en ’utslagen flicka’ på Malmskillnadsgatan.” (Östergren 2006) Se även brud och flicka.


(euf) 1 klitoris. ”... påträffar han och förundras över en mjuk köttig utväxt som, mjuk och avslappnad efter den njutning vi nyss känt, nu under hans ivriga fingrars beröring och undersökning växte sig allt styvare och ansenligare ...” (Cleland 1965/1749) ”Hon stack in en av fingrarna och letade efter den lilla utväxt som i sig samlar alla kroppens nerver.” (Bjørnebœ 1967) 2 (lilla) utväxten; kuken. "Marja pratar hatiskt om 'mannens missprydande utväxt, driver den frivilliga kvinnoorganisationen Marjas mussla och läser hjältedikter till Urkvinnan till Agnetas blockflöjtskomp..." ( K Lind 2018 Om Nancy och Carina)


(sl) svarva en uv; avlida,dö.


kvinnans könsorgan. Förkortning för vagina/vulva men också, precis som Y (se do), symboliskt för den kvinnliga triangeln.


(för sl o so) kossa.


(sym) för hora, lättillgänglig kvinna som i vackra Mari. ”Ingen visste säkert var Mari kom från, hon kom till Nybo som fallen ur skyn. Från himmelen var det då inte, det sade kvinnorna. De sade också att hon hade onda ögon och var stygg som ett troll i ansiktet. Men karlarna kallade henne vackra Mari. Karltycke hade hon.” (Nilsson Piraten 1946) Kanske var det med Mari som med flickan i följande ordstäv: ”Är jag inte vacker där det syns, så är jag desto vackrare där det inte syns, sa flickan.”


(euf) om sånt som uttalat för vissa väcker anstöt, t ex ord kring våra könsorgan och könsakten eller svordomar och avföringsord. ”Därpå försvann djävulen. Hans Carvel vaknade helt glad, men fann att han hade fingret i sin hustrus vad det nu heter.” (Rabelais 1966)


vad du tycker och det katten skiter lägger jag på samma hylla

(sk) ett något omständigt sätt att säga att man skiter i någons åsikt.


(sym) kuk.  Fågelart  som vadar, plaskar omkring i strandkanten. ”Sen viskar man in i tystnaden, ta mig och plöj ner din vadare djupt,...(Hûlová 2015)


(sl) förskönande för fitta. Från amerikansk slang vadge med samma betydelse. Troligen från vagina*.


(lmo) "lägre form av handgriplig kurtis" enligt Uarda-Akademiens Ordbok (Lund 1998).


(svr) där vaf  är kortform för vafan. Se även under fan.


(ita) dra åt helvete! Stick!  Dialektalt för va a fare in culo! Ungefär "gå och gör det i röven!"


enligt slangopedia.se dra åt helvete på italienska.


(euf) amerikansk kortform för vagina*. "Finns det något som kränker en svensk mer än en genomsnittlig engelsktalande persons uppfattning om vad å, ä och ö är? Som när en amerikan lägger ut en bild på en svensk vägskylt som lyder Jonas väg och inhöstar många skratt för att vag  på engelska är en vanlig förkortning för vagina*." (Sara Lövestam: Visst är å, ä och ö bokstäver på riktigt. Språktidningen 1/2024)


samlagsställning. Kvinnan sitter gränsle över mannen. Bröst mot bröst omfamnar de varandra och börjar vagga. Ställningen passar kvinnan bättre än mannen då hans penis hamnar i ett lite konstigt läge.


(sl) ”folklig form av vagina” enligt Tigerskott i brallan (1/2001).


(sl) fitta. Se vidare vagina.


(lat) skida, (svärds)slida, balja. I den betydelsen användes ordet under antiken. Laqueur (1994) menar, med hänvisning till Adams (1982), att ordet ”tycks ha använts på skämt om ’anus’.”  Vagina betecknar kvinnans inre könsorgan men används ofta felaktigt också som namn på de yttre, när istället ordet vulva avses. Men vagina är ett mildare och riskfriare ord och precis som penis används det i alla åldrar och sammanhang. ”Vaginor är lika olika som ansikten. Avståndet från urinrör till slidöppning kan variera, likaså avståndet mellan slidöppning och anus. Blygdläpparna kan vara långa eller korta, eller både och.” (Öppna dörren försiktigt. Ottar 4/97) ”Av orden på din lista (Oordboken 1989) är det en hel del jag aldrig hört i talspråk inte ens inom sjukvården; coitus, fallos och vulva. Vagina är ett vanligt och helt neutralt ord inom sjukvården.” (sjukskötare 57 år) Se också under vanilj.

 Men vagina är inte ett oskyldigt ord för alla. För en del är det  till och med så värdeladdat att de inte ens kan tänka sig att använda det likaljudande regina; drottning eftersom det påminner dem alltför mycket om det fula vagina.

 Laqueur menar också ”att ’vagina’ eller motsvarande ord (Schiede, vagin) använda ensamma som beteckning för den slida eller det håliga organ i vilket dess motsats, penisen, passas in under samlaget och genom vilket barnen föds, inte dök upp i de europeiska folkspråken förrän omkring år 1700”. I Sverige ”hist:. sedan 1835”.  (SO) Tidigare ansågs kvinnan, inom medicinen, vara blott en ut- och invänd man och därför kallades t ex äggstockarna för ”kvinnans stenar” och klitoris för ”kvinnans penis”.

I bl a USA och England har man infört vaginadagen som infaller den 14 februari på Alla hjärtans dag. Bl a spelas då pjäsen Viva Vagina, där kvinnorna i publiken uppmanas att vara stolta över sina könsorgan. I Sverige har Kim Anderzon (1943—2014) spelat succén Vivavagina i flera år på Mosebacke i Stockholm. Pjäsen, som uppfördes första gången i New York 1995, består av monologer och bygger på intervjuer med 300 kvinnor mellan 6 och 76 år. Även Vagina (sl); flicka, flickvän. I amerikansk slang finns bl a följande eufemismer för vagina: vagingle, vajayjayvajingle och va-j-j.


(lat) av dens; tand; den tandade vaginan. Det händer att speciellt impotenta män drabbas av tvångsföreställningar om att penis kan fastna i vaginan eller uppslukas av den. Begreppet härstammar från den forna primitiva vidskepelsens värld, där svärmoderns vagina är tandad och därför skräckinjagande. Föreställningen om en tandad vagina har samband med föreställningen om en ”hemsk modersgestalt”. Men kanske kan denna föreställning delvis också hänga samman med det faktum att t ex  hundar efter orgasmen fastnar i varandra några minuter.

”En annan förklaring är att se vagina dentata-myten som ett sätt att utnyttja kastrationsångesten för att avskräcka män från våldtäkt. I den amerikanska filmen Teeth från 2007 biter tonårstjejen Dawns vagina av penisen på de män som har sex med henne mot hennes vilja. När hon själv är med på noterna skadas inte männen. Myten om vaginan med tänder fungerar då ungefär som en krigsmålning — ett sätt att skrämma potentiella fiender.” (Milles 2010) "Magplufset hänger med en fläskvåd en bit ner över fittan som inte är en fitta vilken som utan en glupskt gapande vagina dentata med vassa tänder." (Brunner 2020 s 400)


se geishakulor.


som har med vagina att göra. ”Hist.: sedan 1887.” (SO)


uppstår när luft släpps ut från vaginan t ex under ett samlag, vilket låter som en fis. Se också musprutt och flatulens.


se slidkrans.


(nyo)  ”ensidig fokusering på att uppnå vaginalorgasm" (SAO 2013)


(lmo) flitig påsättare*.


(lat) slidkramp. ”Hist.: sedan 1916.” (NEO)  Vid försök att införa t ex ett finger, en tampong eller penis i slidan, drar sig musklerna samman i slidans yttersta tredjedel och varje försök att på nytt tränga in där är smärtfyllt, ångestladdat och inte sällan ogenomförbart. Denna överkänslighet i de yttre könsorganen kan ha uppstått vid en lätt skada som uppkommit i samband med perforering av mödomshinnan eller vid vaginitis (inflammation i vagina). En annan benämning på detta fenomen är bröllopsnattstrauma, dvs vaginismen är här ett uttryck för ’det inre nejet till ett äktenskap, som kommit till stånd av förnuftsskäl och inte av naturlig böjelse’. Uppgift från Encyclopedia Erotica (1967).


(lat) slidkatarr.


(eng) vaginoplasty, ett ofta kosmetiskt kirurgiskt ingrepp som innebär en (re)konstruktion av kvinnans inre och yttre könsorgan.


(lmo) på vegetarian*. 1 person som bedriver cunnilingus*.  2  ”person som gillar fitta”. (SAO 2013)


se garage.


(sl) vagina.


(sam) åtrå.


(am euf) vagina.


uttalas ungefär vadjäjdjäj. Finns även i varianterna va-j-j, vajaja och vjayjay. Karin Milles skriver i Språktidningen (1/2010) i artikeln ”Oprah är kompis med vajayjay” om denna amerikanska motsvarighet till snippa*. Historien börjar 2006 i ett avsnitt av den populära tv-serien Grey’ s Anatomy. En läkare i serien ska föda barn och assisteras av en manlig kollega. Under den processen dyker ordet upp: ”Stop looking at my vajayjay”, väser den födande läkaren till kollegan. Ordet kommer med i manus för att undvika de anmälningar som alltid följer om man använder t ex vagina i tv. Genombrottet för ordet blev totalt när skådespelerskan och megakändisen Oprah Winfrey (f 1954) började använda det i sin pratshow.

Karin Milles menar att ”Det egentliga ursprunget verkar än så länge höljt i dunkel. Ordet är lätt att tolka som ett slags barnspråksvariant av ordet vagina. [...] Ordet kan också ha sitt ursprung i en etnisk varitet av engelska, nämligen afro-amerikansk sydstatsdialekt. I den är det vanligt med smeknamn med dubbleringar, som Ray Ray och Dee Dee.”


(fisv) kuk.  ”Tämligen gångbart bland svenskspråkiga i Helsingfors under tiden före och strax efter andra världskriget”. (Göran Ek, Helsingfors)


(sl) kuk. Se även Larsson.


en rymlig, rörformad apparat som anbringas kring den slappa penisen så att den sluter tätt intill penisroten. Med hjälp av en ballong framkallas ett måttligt undertryck så att erektionen underlättas. Se även apparat och pump.


(sym) kuk. Hudförhårdnad.  Valk (dial); knöl. ”Nu hade den blonda hittat den styva valk mellan ynglingens ben som avslöjade att han sannerligen inte med likgiltighet motstod uppvaktningen.” (Hägglund, Kärlek 9/1968)


(sym) mödomshinna*. ”Och när han på grund av åtrån inte längre var herre över sig själv utan hängav sig åt ett slags primitivt raseri bröt han ut i ett vilt, obarmhärtigt anfall genom min vall och trängde ångande av jungfrublod helt in i mig...” (Cleland 1965/1749)


(sl) pissa. Se också kobra.


(för sl) jag svär vid gud. Även walla, wallah habibi; jag svär på Gud, älskling! och wallahi som står för 100% wallah och wallish; på gud.  Från arabiskan/persiskan.


(sl) se under gno, gnoa.


(sym) 1 fitta. 2 arshål. ”... och fräsande som en stum orm med skum på läpparna planterade han sin gren* i hennes bortre vallgrav.” (Aretino 2008) Se även grav.


(sym) klitoris.  ”Jag lade mig på knä över henne och smekte hennes lår medan jag med tungan sökte hennes hårda vallmo därinne i den mjuka ungskogen.” (Martin, Kärlek 1/1965)


(sl) 1 (små)kvinnobröst. Skånskan har valpanosa; ungflicksbröst.  Se även under nos och öra (2). 2  när man fiser och det  slinker med lite avföring som till formen påminner om en valpnos.


(sl) ”överviktig person som man haft som hemsläp från krogen. Ett tillstånd man ofta lägger märke till först dagen efter". (slangopedia.se)


(sl dra en sista vals; dö. Också att ha ljugit för sista gången.


(sl) knulla. Se också sängvals.


(sl) kuk. Tyska Waldhorn; skogshorn eftersom instrumentet ursprungligen användes vid jakt. Så här diktar Bellman (1740—1795) om en kvinnlig orgasm: "Sjung här om Jungfru-mord,/ Om hur en Brud blir gjord,/ Hur under Valthorn hon kämpar och spritter på ett bord./ Ulla Winblad, ingen skymf,/ Min Nymf."  Se även horn.


(sl) röv, stjärt. Se även akter.


(sl) snabbt knull. Efter (eng sl) wam-bam-thank-you-ma’m. ”Fast lugna puckar var det just vad det inte blivit: förlägenheten och tunghäftan hade funnits kvar, och under teknisttiden hade det inte blivit någon mer wambammare.” (Skantze 1997)  Jfr snabbis.


”femme fatale*”. Allmänt om en tilldragande och sexuellt utmanande kvinna. Uttrycket härstammar från den amerikanska filmen A Fool There Was (1914) där amerikanskan Theda Bara (1890—1955) spelade vampyr*. Ordet förkortades till vamp. Theda Bara var den första kvinna som på film berövade mannen hans styrka genom en förlamande kyss. Artistnamnet Theda Bara var ett anagram av Arab Death, arabisk död. Uttrycket vamp var särskilt på modet 1915—1930 och uppträdde första gången i litteraturen i Scott Fitzgeralds roman This Side of Paradise (1920). Synonymer manslukerska, förförerska*.


uppträda sexuellt utmanande mot någon. Främst om kvinna. ”Hist.: sedan 1931.” (SO)  Se också vamp.


möjligen av tyska Wampir med samma betydelse.  Av slaviskt ursprung. Serbokratiskan har vampir; vampyr.  Enligt NEO  är ordet ”hist.: sedan 1732”.  Användes först om döda som man trodde sög liv ur de levandes blod. Senare också om sexuell tillfredsställelse då man under samlaget river och biter partnern och suger i sig det uppkomna blodet. Att suga blod ersätter för vampyren kyssen och ibland också sexakten. Det sägs att offret, trots att det är dödsdömt, ändå känner samma njutning som vampyren. Vissa perversioner, som nekrofagi, nekrofili och nekrosadism (se do), svarar mot vampyrens handlingar.

 I Hugo Tamms  Gatans osedlighet. Ett inlägg i den sexuella frågan (Stockholm 1907) ges en bra bild av vampyren som mänsklig utsugare.  "Hvem har ej sett i gränderna och kring småhotellen, dessa manliga och kvinnliga vampyrer, som vakta sina kvinnliga offer, dem de utsuga på de kronor de sålt sig för, och som med ömsom sprit och ömsom stryk drifva sina arma, utmattade offer till mera 'arbete'."


innebär att bli sexuellt upphetsad av att framkalla, suga och dricka blod. Fenomenet går även under benämningen blodsex, bloodsports och  bloodplay. Enligt Bäsén (2006) finns flera olika inriktningar bl a  ”... de som gillar så våldsamt sex att det blir blodutgjutelse, doktorslekar med blod och de som inte tänder sexuellt på blodet utan bara vill leka med det.” ”Blod är sjukt vackert. Ett snyggt skuret sår som glipar lagom och rinner, och så färgen ... Jag gillar allt som har med det att göra.” (Georgina uttalar sig hos Bäsén 2006.) Se även vampyr.


(sl) (snabb)knull. ”...hade nöjet att under samma vecka prova 45 åriga mor och 19 åriga dotter, (utan att under akten veta familjebanden), med dottern blev det en gång medans morsan blev till och från ett par månader med ett par ’whamwackawhoom’ i veckan.” (Reverend_Raw i Vilka är de vanligaste felen killar/tjejer gör i sängen? AlltOmTv 10/1 2003) Jfr wambammare.


(åld) Söderwall (1906) har betydelsen "bruka till ondt, bruka till köttslig lusta, skända." "vtledh til oss mannen ... at wi maghom honom wanbruka." (Svenska  Medeltidens Bibelarbeten. Utg. af  G. E. Klemming. Del 2:132. ) Citatet är hämtat från Domarboken 19.  Se vidare under känna.


(da) vattenpick; morgonstånd*.


(sl) avlida, dö.


(sl) ”En tjej/kille som beter/ klär sig horigt (negativt porrigt)”.  (slangopedia.se)  Jämför p-rulle.


(euf) enligt de Sade (2005/1785) bordellspråk för "kvinnor, vilkas yrke är att springa runt, dag och natt, för att leta upp nytt villebråd”.


(so) nedsättande om lättillgänglig flicka, kvinna. ”Ivar Harrie i Expressen kallade henne ’de svenska litteratörernas vandringspokal’.” (”Hjalmar Söderbergs motvilliga musa” [Maria von Platen] SvD 8/3-2006.) Vidare i artikeln: ”Att kalla henne manslukerska eller vandringspokal skulle ingen ge sig till att göra 2006, men Mälarstedt lanserar uttrycket ’sin tids groupie*.”


(sl) sex utan minsta finesser och tillsatser. "Jag är själv vanilla men har alltid försvarat och umgåtts med människor som inte varit det." (Kalmér 2024 s224) I Språkluckan (SvD 13 dec 2024) har Sara Lövestam  en intressant utläggning av vårt ord som hon menar härstanmmar från franskan som i sin tur har det från spanskans vainilla, en diminutivform av ordet vaina med betydelsen hylla. Sara Lövestam menar att ordet från början syftar på vaniljstångens fason som ju lite liknar en ärtskida med mängder av frön inuti. Och här, menar hon, "öppnar sig en etymologisk dörr, för vaina härstammar direkt från det latinska ordet vagina." (se do) De båda orden vanilj och vagina är med andra ord släktingar.  Se också vaniljsex.


(smn) yttre blygdläppar. ”Jag kliar hårt fram och tillbaka mellan de inre blygdläpparna, som jag kallar tuppkammar*, och de yttre blygdläpparna som jag kallar vaniljgifflar...” (Roche 2009)


(sl) enligt slangopedia.se "mun som man hånglar med".


(sym) efter engelska vanilla sex. Vanilla kan i engelskan användas nedsättande i betydelsen ordinär, småtråkig. Vanilj tillverkas av frukten från Vanilla planifolia; en mexikansk orkidé. Redan på 1300-talet kryddade  aztekerna, ett indianfolk i centrala Mexiko, sin choklad med vanilj och på 1500-talet gav spanjorerna växten namnet vainilla, diminutiv till vaina; balja, slida som i sin tur kommer från latinets vagina*; slida, hölje.  1 vanligt och lite tråkigt sex utan avvikande inslag, precis som vaniljglass. ”Många av oss vill inte längre bara ha vaniljsex (in och ut-knull i mörkret).” (Shocking Lies 2000) 2 sex med en oskuld. ”Så du var sugen på lite vanilj i kväll?” (Khemiri 2006) Se också porslinsknulla och vanilj.


(eng) runka, masturbera.  Även dra en wank.  ”Tapeten som fått ta emot sprudlande resultat av åratals wankingritualer.” (Drougge 1998/2003) Därav wanker; onanist och wanka; runka.


(euf) göra nummer 1*. Björkman (1937) skriver: ”Vi hade lämnat en herrbjudning i ett förstadssamhälle, då ett par veko in i en tvärgränd. Någon undrade vart de skulle gå. ’Äh, det är bara det vanliga’.” Det vanliga står för det man gör ofta, analogt med detta har vi då det ovanliga för det man gör mindre ofta, dvs ”gör nummer 2*”.


(fsv) förklaras hos Söderwall (1906) med "ond lusta" och "skrapa aff mik allan kötliken wanlosta".  Se även under lusta.


se whigger.


(sk) vattenbrakare. Ohlmarks (2004) har diarréfjärt med ’ett skebla tunt’.* Jämför brakare.


(dial) enligt Rietz (1867) använt i Skåne om ”pissande”. Se även öppning (2).


(euf) fittan.


(sym) kvinnligt könsorgan. ”En kvinnas könsorgan ser ut som ett par små vantar utan tummar kring en kärna av smält plast som glittrar av fukt.” (Hite 1982)


(so) Wet Ass Pussy; ordagrant våt röv fitta men här står det för våt djävla fitta.


1 (sym) trångborrat vapen; trång fitta. ”Han drog upp linnet och drog hennes vapen länge och väl, medan stormen tjöt kring huset. Det gick just så lätt som han trott och resultatet var till full belåtenhet.” (Eckerbom, Kärlek 1/1965) 2 (sl) stick-, stöt- eller skjutvapen; kuk. Dra vapnet; runka och sträcka vapen; oförmögen att knulla, vilket också den är som har ett rostigt vapen. ”Gång på gång försökte han få in sitt vapen i skidan, men misslyckades.” (Morton 1983) ”... och reste mig sedan upp för att med vapen i hand gå till storms mot den rämna i befästningarna som jag tydligt såg framför mig.” (Harris 1965/1900) ”Men hon sa bara att hon aldrig hört talas om att det där i mina ögon förskräckliga vapnet hade orsakat något dödligt sår och att betydligt yngre flickor än jag och lika ömtåliga hade överlevt operationen.” (Cleland 1965/1749) Adams (1982) berättar att vapen var de vanligaste metaforerna för penis i det antika Rom och att dessa ansågs vågade och därför var vanliga i skämt och i komedier.


(sl) dra ur vapenpipan; knulla. Se vidare vapen; kuk och pipa; fitta samt bösspipa.


(sl) fitta, där mannen ställer (sätter) ifrån sig vapnet*.


(dial) slemspott. Uppgift från ORB som också har snàrvapol; snorklysa och vapell; en hop hängande snor. Söderwall (1906) har fornsvenska vapla? (sv dial vapla); spottklump och "mz thera spot oc waplom." (H Susos Gudeliga Snilles Väckare. (Utg. af R Bergström 1868-1870)


(dial) spotta en slemklump. ”— Hur så? wappla Göte stött.” (Teratologen: Fragment av surrogatpyret XVI. Tidningen Kulturen nr 4/2008.)


franska vapeur som i sin tur kommer från latinets vapor; ånga, dunst. Vapörer; väderspänningar* var en modesjukdom under 1700-talet som yttrade sig i nedstämdhet och retlighet.


fornsvenska var, vaar; forndanska vaar, norska var. Uppg. från Söderwall (1906) med förklaringen: var, tjock vätska i sår, bulnader o.s.v."


vara med någon
vara i  någon
vara när(a) någon
vara tillsammans (med någon).
vara

även vara när(a) någon, vara tillsammans (med någon). 1 (euf) samlag. ”Han: —Vill du vara tillsammans med mig? Hon: —Men vi är ju redan tillsammans? Han: —Visst, men nu menar jag tillsammans på riktigt.”  ”—Kom, jag måste få vara tillsammans med dej. Men man kan vara tillsammans på många sätt, tillsammans på teatern, på en konsert, på en restaurang, på ett danshak. Man kan också sitta i samma rum och känna att man är tillsammans i ett samtal. Det duger inte heller.” (Holm 1965)

Redan de gamla romarna var med (esse cum) någon, precis som de gamla svenskarna, som i följande skildring från 1600-talets Sörmland. Det är en ung flicka som ställts inför rätta för samröre med djävulen. För rätten berättar hon att han hade ”haffuet henne neder, och warit i hopp med henne”. (Schön 1996)

Även vara eller bli i någon. ”Bli i mig. Rör dig långsamt först. Sedan hastigare, men inte alltför hastigt. Bli inte hårdhänt. Kom i mig, var i mig, ja, så det är fint.” (Foerster, Kärlek 3/1965) ”Han: jag i dej/ du kring mej/ i inne/ kring om/ jag inne/ du om/ vi inneom/ VI/ vi/ DU:” (Twilling 1967) ”Hennes far vet säkert att dottern inte varit nära en man. Hur skulle det ha gått till i denna trångboddhetens, råhetens och voajörernas (se voyeur) stad?” (Olika slag av kärlek ur Kärlekshistorier 1984.)

Även vara ihop, vara där, vara ett med någon och vara vid. ”Två som lever ihop utan att vara ihop.” ”Vid den följande rättegången döms Johan till dryga böter för våld och hemgång, alltså hemfridsbrott, men att han skulle ha skrutit med någon köttslig samvaro med Bengt Ingolfsons hustru kan han inte påminna sig. ’Men’, skriker han i rätten, ’alla andra har ju varit där, och alla vet ju att Ingolfson kallas för Bengt Tålamod’!” (Eriksson 1988) ”Du si, sa han. Håll dej till äldre kvinnor än dej själv. Ju äldre ju bättre. Villigare, varmare, och så får man ju lära sej nyheter. Söröver tala dom om gamkäringa och kall hä skamligt, då sjuttonåringar är ve sextioåringar. Så int här i byn. Aktivast och mest orädd är i byn de äldre kvinnorna. Hä vet jag.” (Sjöström 1973)

”Det är jobbigt att jag aldrig varit ihop med någon. Jag känner mig så himla oerfaren och jag är så blyg inför killar. Det är ändå ganska skönt för ingen av kompisarna är ihop med någon.” (Ella 15 år hos Carlsson Bergdahl 2004.) ”Räcker det inte när två älskade är i varann och ser varann djupt i ögonen.” (Hegeler 1968) 2 (euf) havande om gift kvinna; ”det är alldeles som det ska vara”. Uppgift från kvinna född 1928 i Djura (Dl).


(sym) röv*, arsle*.


(euf)  det blev/gick inte för. ”Och sedan, om ett tag, vart jag tvungen att säga: det vart icke för mig. Jag förmår icke mer. Men då sade Teresia: Det gör ingenting. Det är så mycket som aldrig går att göra färdigt. Och jag ville ju bara att du skulle smaka sockerkakan ...” (Lindgren 1983)


(euf) kuk.


fsv vargher. Germanskt ord med grundbetydelsen strypare. Här symboliskt för  kuk. ”Och plötsligt fick hon se den stora stygga vargen, alldeles naken och styv av hunger, och den var på väg mot henne.” (Walker 1966) Se även lupa, lupanar.


(dial) fällhugg på träd. (Ög)


(sl) Nilsson (1937) om avträde på torpedbåt.  Fälla för varg bestående av en övertäckt grop med en spetsig påle i mitten. Se även tigerfällan och grop.


(sl) ”sexig (stor och farlig) man”. (Thorén 2015)


se lupa.


(dial o svr) tog hus i vargstugan; tog hus i helvete. (OFVG) Se även stuga.


åderbråck i pungen*. (Berg 1914)


(sl) varm i, varm på; sexuellt upptänd, vara förtjust i. ”Han är varm på (i) henne.”


(sl) kuk som  i  uttrycket med eller utan senap, där senap står för sperma*. ”Ta den, viskade han grumligt. Smek mig. Hon gjorde som han sa. Varm korv mamma och pappa ser mig jaså Lilians Ludde kappan blir skrynklig varför stönar han vattnet kluckar...” (Ottar 3/82) ”Många tjejer blir så lata att de bara använder massor med glidmedel och ligger där så att det för killen känns som att han för in en varmkorv i en korridor.” (Jameson 2005) Används också i  samband med emoji. Se vidare korv.


(sl o so) urdum, korkad till förbannelse.


(fisv) svettas. Se även under svett.


(sym) fitta. Platt och runt metall- eller stenstycke som används vid varpakastning, en gotländsk sport med flata stenar.


(jap) fula ord.


(jap) fula ord, fult språk.


(lågtyska warwulf  troligen till war; människa, man, möjligen samma som latinets vir; man, och wulf; ulv) en häxmästare som med djävulens hjälp, och en speciell salva, nattetid förvandlade sig till en varg som tillfredsställde sina sadistiska eller kannibalistiska lustar genom att våldta och äta upp, främst halvvuxna barn. ”Hist.: sedan 1722.” (SO) Skämtsamt även om kuk.


(sl) varva en brud; fullborda varvet, gå hela vägen med henne.


(lmo) mansjagande kvinna med vulvan* i högsta hugg. Se även varulv.


(sym) vas (lat); kärl, rör. 1 kvinnligt könsorgan. ”Sakta för han sin knoppande stjälk* in i vätans väntande vas.” (Nyström 2003) 2 enligt Chorier (1967) också om manslem*.


(lat) sädesledare av vas; kärl och defero; leder.


(lat) diminutiv till vas; kärl, rör.  Enligt Chorier (1967) även om manslem*.


(grek) sterilisering* av män och livet efter könsstympning*.


(sl) (ung) bög. Vaselin används bl a som smörjmedel vid rumpknull.


1 (sym) avlopp för spillvatten. Nedsättande om kvinnligt könsorgan. Se även diskbalja. 2 Lind (2016) har vasknosad, vasknosed och betydelsen "med rinnsnor på näsan".


(sl) ett uttryck som småbarnsföräldrar använder när de har skyddat sex för att den vägen undvika ytterligare barn. Vaska = sålla, sortera bort.


1 (dial) från Julita (Sdl) hämtar vi det vulgärt skämtsamma ”hon har fått vasst i sig”; om gravid kvinna. Uppgift från man (f 1909). (Byrman 1989) 2 (sbst o sl) vass, vassrugge; fitta, fitthår. 3 så in i vassen. Lindrigare kraftuttryck. Kanske en förvanskning av vasser’a*.


(svr) hos Swedberg (1720-t) med förklaringen genus juramenti (fritt: en sorts svordom) och samma gäller för wass femton som dessutom betecknas som ett lindrigt kraftuttryck. Jfr följande.


(åld svr) ”Uttrycken är en rest från den katolska medeltiden, då det svors friskt vid Vars Herra tre, dvs korset, Vars Herr fem under ’ Vår herres fem sår’, Vars Herra maen’, dvs helgonen, etc.” (Stroh-Wollin 2008) Lundblad/ Josefsson (2021) har Vassarra nå; Vår herres nåd och Vassera [vårs herra]”; Vår Herres (träd, kors) och Ja vassarrade (ja, Vårs Herra död] "Tycker du jag är vacker? Ja, vass herra tre.” (Hallenstierna 1972/1700-t ) Rietz (1867) har rassa-dö och å rassa dö: ”jo bevars, troligen en förkortning av vars hærra dö(d)”.

Om dessa uttryck har Hellquist (1918) bl a följande att säga: ”Eden vid Guds död motsvarar fransmännens mor(t) dieu. [...] I svenskan uppträder den numera blott i öfversättningar af romaner, ofta framslungad af någon båld riddersman med handen på värjfästet. Dock vi ha ett par bleknande minnen af den gamla medeltida svordomen nämligen i vassärrade och, ännu mera stympadt, särra de, som intet annat är än ett fornsvenskt wars hærra (dundra) dödh, vår herres död”. I sin Predican emoot the gruffuelighe eeder (1539) förmanar Olaus Petri dem som ”sweria tusende gonger om vor herres harda och bittra dödh”.

Den finlandssvenske författaren Johan Ludvig Runeberg (1804—1877) använder vassera t ex i Fänrik Ståls sägner, bl a i dikten ”Munter”: ”Nu, vasserra, ändtligt fick han/ på den fasta, gråa brickan/ svärdsmedaljens hederstecken.”

Andra uttryck som har med vår Herres död och pina på korset att göra, presenteras av Rietz (1867) "pina-dö, åina-rasa-dö”; ett slags lindrig ed. Vidare ”pin-go-dö, pino-de, vass-pinto-å-dö”, det sistnämnda förkortning av vass (herras) pina och död. Ljung (2006) har förutom de ovan nämnda också Gudz hunglade/Gudz hungladö sammandragning av Guds ängla död, ’Guds änglars död’. Vidare från samma källa Vassfamunder; vår Herres fem sår där fam = fem och under = sår. Andra former är Vass fammen, Vass fammikatten och Vass famicken. Ytterligare några vanliga svordomar efter kristendomens införande var Gudz blott digh; Guds blod åt dig! samt Herre Jesus, Jesses.

Stroh-Wallin (2008) redovisar en mängd liknande uttryck som t ex vasserra bittermän som hon förklarar med en kombination av (Vars Herra) bittra dødh och (Vars Herra) mæn: dvs helgon. Vidare Vars Herra hinna try; Vår Herres träd dvs kors. Hon har också  wass famikatter av Vars Herra fem under dvs Vår herres fem sår och wass männken, Vars Herra mæn (helgon). I småländskan finns herre guds dag/död som Lundblad/Josefsson (2021) översätter med herre min dag; kära nån.


blodtest för påvisande av syfilis, men som inte uppvisat de typiska hudsymtomen. Efter den tyske läkaren A. V. Wasserman (1866—1925).


(eng) här om all sköns kroppsligt avfall och spill.


(lmo) skämtsam anspelning på ett vhiskymärke. Här om cunnilingus* och fellatio*. Se även sextionia och  påvens nummer.


förkortat W/S, WS; vattensport. Se undinisme och urolagni.


(sl) när skitkorven touchar vattnet i toaletten innan den släppt taget.


(sl) ”toalett” (Kotsinas 1996) med tidsangivelsen 1897. Jämför påven.


fornsvenska vatn, vaten, besläktat med tyska Wasser och engelska water. 1 (euf) urin som i låta (tappa) sitt vatten (vådis) och kasta (sitt) vatten (se do). "Hwar som sith watn slaar fran sig i gillestuge."  (Stadga för ett S:t Görans Gille vid Kopparberget. I Småstycken på Forn Svenska.)  Kastha sitth watn, latha sith vatn, dricka siith egiith vatn. Samtliga uttryck från Söderwall (1910).  "Kyskhetens urgamla tempel! Här stannar kvinnorna i mörkret, låter sitt vatten med kraftig stråle och dränker gudinnans avbild, turas att rida och guppar med månen som vittne." (Juvenalis Sjätte satiren s 85) Har man problem med vattenkastningen kan det kanske vara idé att pröva följande recept rekommenderat av biskop Olaus Martini (1557—1609) år 1600: ”Om man hafwer kall piss eller stämma och kan intet låta sitt watn. Ther till skall man tagha färsk kooträck, blanda honom med honigh och bindh på sin hemligh ting*.”  Kristensen (1922) lovar att om man dricker sitt eget vatten fastande om morgonen så är man fri från pest de närmaste 24 timmarna.

”Jag tänkte inte på Alva som kvinna, kroppsligt, det plågade mig om jag blev påmind om det, bjöd mig emot, jag ville inte ens föreställa mig att hon lät sitt vatten som alla andra.” (Lundkvist 1958) ”Han kastade sitt vatten på sina skor, han förrättade sitt andra tarv i skjortan, snöt sig i sina ärmar, lät sin snor rinna ner i soppan; överallt var han i vägen för folk; han drack ur sin toffel och skrubbade vanligen sin mage mot brödkorgen.” (Rabelais 1945/1534) Ett annat ålderdomligt uttryck i sammanahanget är ha nöd av sitt vatten som jag hittat hos Karlsson A & A 2020 där författarna säger att  i formella handlingar på 1600-och 1700-talen använde man sig av uttryck som "ha nöd av sitt vatten, gå och lätta sig eller göra sitt behov när blåsan behövde tömmas." (s 119)

I slangsammanhang talar man om vattenverket; uringången samt saltvatten; piss med tanke på smaken. Ibland blir t o m vatten ett för starkt ord att använda och får underförstås, som i följande skildring av den personliga renligheten i Edsbergs Härad i Närke: ”De som höll på att plocka potatis eller dikade och vart ’göriga um hännera’ [smutsiga om händerna] gick ibland avsides och ’tvätta sej i sitt eget’, strök sen nävarna på gräs eller ljung och tog fram matsäcken och åt.” (Harbe 1956) Dansk slang har trykke vandet av kaktusen för uttömmelser. (Bom 1949) 2 (euf) sperma. ”Det är då så mycket nödigare at testiculn är någorlunda lång at den må dess längre gå in igenom öpningen at det Saltwatten han lämnar ifrån sig må komma friskt in i vulva ...” (Linné 1979/1700-t) ”... och två gånger sprutade kärlekens tidvatten fritt fram för att av den sammetsmjuka munnen mottagas med alla tecken på förtjusning.” (Harris 1965/1900) "Samlagen med den onde lär långt ifrån ha varit någon njutning. Hans kön var kallt, och det kom bara vatten ur det.” (Schön 2010)


(sl) kvinnobröst. Se även ballong, ballonger.


för att lindra en pockande och besvärande könsdrift behövs, enligt E. W Wretlind (1905), ”ett fat af zink, emaljerat järn eller lergods, som är 1/2 meter vidt upptill och 20 á 25 centimeter djupt, samt två grofva handdukar. Fatet fylles vintertiden mot aftonen till hälften med vatten, som då om morgonen har rummets temperatur. Man ställer sig, då man stigit ur sängen, i fatet och bestryker benen samt armarna med den våta handduken; därpå sätter man sig ned i vattnet, tvättar underlivet och bröstet samt kastar handduken öfver ryggen och drager den där från sida till sida. Därpå avtorkas och frotteras hela kroppen med den torra handduken. Den som vant sig vid en dylik vattenbehandling kan taga vattnet några grader kallare än rummets värme t ex 10 grader, då avrivningen verkar ännu mer uppfriskande”.  En annan vattenbehandling, denna gång mot pollutioner*, går, enligt samma källa, ut på att den drabbade ”varje eftermiddag dricker 2 á 3 liter brunnsvatten sittande under ett par timmars tid följt af 2 timmars oafbruten promenad i friska luften”.


(euf) urinoar*. Ett dylikt vattenhus eller förargelsens hus och dess invånare beskrivs mycket målande av Chevallier (1985): ”Härtill kom att det fanns två platser i inrättningen. Man begav sig vanligen dit två och två vilket skaffade en nöjet att kunna prata ett slag medan man gjorde vad man skulle. Detta ökade njutningen både av pratstunden och av det man gjorde på så sätt att man tillfredsställdes i två olika avseenden på en gång. Det är sådana okonventionella, naturliga fröjder som stadsborna, vilka rivs med av livets obarmhärtiga malström, inte mera förstår att uppskatta, men som i Clochemerle bevarat hela sitt värde. Det var ett värde så högt, att om Piéchut händelsevis passerade förbi — vilket han ofta gjorde för att försäkra sig om att hans byggnad inte låg obegagnad — underlät de som för tillfället var i funktion — under förutsättning att de tillhörde hans egen generation — inte att uttrycka sin belåtenhet. ’Skål på dig, Barthélemy!’ ropade de. ’Nå, går det bra därinne?’ frågade mären och kom närmre. ’Ja, bevare mig väl, Barthélemy, det går som smort. Ditt vattenhus är fint och halt som huden på låren av en ung jänta! Man kan faktiskt inte hålla sig’!” Se även hus (1).


(sl) fitta. Se vidare hål.


”Hist.: sedan 1887.” (SO) Se vidare under WC och klosett.


(sym) betydelsen framgår av följande: ”Han lät sin vattenkonst spruta, och jag öppnade min sluss.” (Salten 2009) Se även konst.


(sym) fitta. ”Men för att komma tillbaka till vår tjänande broder, gjorde han det två gånger åt den förnäma damen utan att dra snabeln* ur vattenkoppen.” (Aretino 2008)


(sl) 1 fitta. 2 vattenmeloner; stora kvinnobröst. Se också meloner.


(euf) 1 prostituerad. Ung och vacker kvinnlig grekisk naturgudomlighet som förkroppsligade den fria naturens alstring och liv. Det finns olika slags nymfer som trädnymfer (dryader och hamadryader), bergnymfer (oreader) och vattennymfer (najader). De senare står här för prostituerade med hamnen som arbetsplats och med sjömän som huvudsaklig kundkrets. 2 klitoris. ”När Roberg (1718) meddelar att denna ’lilla kolonn’ och ’vibrerande köttbit’ kallas ’vattennymf’ på flera språk kanske vi sagolikt ser en liten flicka på en vattensjuk äng.” (Edenborg 1995/2007) Se även nymf.


(sym) kuk. Jämför pistol.


(lmo) "blöt kyss" enligt Uarda-Akademiens Ordbok (Lund 1998).


(sl) kuk. Se också slang.


se water sports.


(sym) kuk.


(lmo) Roger Hansson i Järfälla berättar att ”i Göteborg finns ett högt byggnadsverk nära vattnet som folkhumorn kallar ’Vattenståndet’.”  Byggnaden kallas också Läppstiftet för att  den påminner om ett läppstift och för att Göteborgs stift har sitt kontor där.  Jämför rikspitten.


(sl) trampa vattensäng; knulla.


(sl) ”använt om uringången i medicinskt avseende”. (Ingers 1977)


(sl) 1 pissa utomhus. Det kan röra sig om att vattna asfalten, blommorna, diket, gräset, (guld)fiskarna, hästarna, marken eller träden. 2 det börjar vattna sig; att bli kåt enligt Tigerskott i brallan (1/2001). 3 vattna en fitta; knulla. ”... men jag brann av åtrå, det var mer än två månader sedan jag hade haft tag om en kvinnas arsel och vattnat en fitta.” (Het Kärlek 1967) ”Du är sannerligen en Venus gunstling, som på så kort tid fått din trädgård* vattnad nio gånger.” (Chorier 1967)


(smn) fitta.  En dal* i Midgård från J R R Tolkiens (1892—1973) böcker om Sagan om ringen och Bilbo - en hobbits äventyr.


(no so) kuk med dålig erektion*. Vatt = vadd. Se även pick.


(lat) nympha antiquis (vattennymf). Klitoris* i Lars Robergs Lijkrevningstaflor (1718).  Rå står för ett övernaturligt väsen i mänsklig skepnad som råder över ett visst område i naturen.


(sl) vitsigt om kuk. Stjärnbild.


(sl) vagina*. Amerikansk slang har va-va-voom och va-voom om samma fenomen.


(sym) könssekret. ”...bar pater Arlotto husföreståndarinnan, den goda själen, till sängen på sin vallmostängel, tryckte med kraft sigillet* i det mjuka vaxet...” (Aretino 2008) "Eftersom den sköna fruns vax redan mjukats upp, förklarar kopplerskan*, behövs bara en liten gnista för att du ska få knåda det hundra gånger om." (Cullhed 2025 s 268) Se även stängel.


(eng) sexuell lek som innebär att varmt vax droppas från ljus på en persons nakna hud.


(sl) kort för Very Big Shit Eating Grin;  ett mycket brett skitätande leende.


av eng Water Closet (water; vatten och closet; litet rum); vattenklosett är belagt sedan 1755. ”Hist.: sedan 1862.” (SO) Ernby (2008) menar ”att wc skrivs med dubbelt w istället för enkelt beror på att water closet användes i svenska under några decennier under mitten av 1800-talet innan det översattes till vattenklosett i slutet av 1880-talet.” Den moderna vattentoaletten fick sitt genombrott 1898 när engelsmannen Albert Giblin registrerade sin ”Silent Valveless Water Waste Preventer”.

Den engelske rörmokaren Thomas Crapper (1836—1904), som felaktigt ofta anges som ”uppfinnare”, var istället troligen den som köpte patenträttigheterna från Giblin och som sedan marknadsförde uppfinningen under firmanamnet Thomas Crapper & Co vilket spolades först 1966. I England finns också crapper som slang för toalett. Men redan de gamla grekerna hade toaletter försedda med träsitsar och ett vattenburet avloppssystem. Och i de antika städerna i Indus dalen fanns det spoltoaletter i många hus redan mellan 2500 och 1500 f kr.

Mycket är mystiskt och hemlighetsfullt i samband med WC och hemlighus. Hör bara vad Sagarin (1962) har att berätta: ”Resande i Frankrike och andra europeiska länder har sett bokstäverna WC på små dörrar och vet att dessa initialer står för Water Closet. För att riktigt maskera det rum där man pissar och skiter väljer fransmännen inte blott att använda sig av ett främmande språk, man använder sig dessutom av ett ord som aldrig skulle användas på dessa rum i England. Ytterligare konstigheter i sammanhanget är att fransmännen använder bokstaven W som annars enbart återfinns i det franska språket som något som tillhör England och Tyskland. Denna bokstav skulle överhuvudtaget inte återfinnas i ett franskt lexikon om det inte var för ord som Washington, Waterloo och Water Closet.” Under 1700-talet kallade fransmännen en engelskkonstruerad vattentoalett för l’anglaise; den engelska.


(fisv) toalettstol.


(fisv) toalettpapper.


se toasex.


kort för engelskans Venereal Disease; venerisk* sjukdom. I Tyskland efter andra världskriget kallades kvinnor som umgicks intimt med främst amerikanska soldater för Veronika Dankeschön med anspelning på just VD. Könssjukdomar var  ett gissel som frodades på grund av brist på läkemedel.


(svr) ve er ! vanligt i bibelsammanhang med den ungefärliga betydelsen fy fan för er . Detta berättar Hanna Wallsten i artikeln Så fick jag Gud att lätta! (Språktidningen 4/2020). Hanna Wallsten, som översatt Nya Testamentet till lättläst svenska  menar vidare att "Allra helst skulle man väl översätta tvåbokstavsordet ve  med 'fy fan för er, era stackars kräk! "  Men det blir alltför långt och krångligt. Istället  översattes uttrycket med det enklare och snällare stackars er !

Ve härrör från fornsvenska ve och är ett gemensamt germanskt ord, tyskan har t ex weh,  som motsvarar latinets væ.  Ordet finns med redan i Wästgöta-lagen (ca 1350).  Vi svär ve och förbannelse över någon/ något och utbrister i ett ve och fasa när något hemskt eller negativt drabbar oss.


(fra) WC. Se dito.


kladdiveck plaskveck plastveck plättveck;

fsv vik. Nordiskt ord till vika. 1 (euf) fitta. Jämför rynka, skrynkla. ”— Hon såg åtminstone ut att vara djävligt fin i vecket, sa farsan, den hade jag bränt på utav bara fan om jag varit som du Jeb.” (Dahlström 1988) ”Mina fingrar är våta av saften mellan dina ben runnen ur din mussla, nu stryker jag vått i ditt veck och väter med slem din muskel med hål i.” (Jönsson, Kärlek 1/1965) Björn Persson (19 år) i Norrköping har kläggveck för fitta. Enligt Hellquist (1980) kommer klägg av " isl kleggi, no klegg av germ klajja(n) av ie. gloio-, till roten gloi, vara klibbig, klibba fast i avljudsförhållande till t ex kli, klister". Även kladdiveck, plaskveck, plastveck, plättveck; fitta. 2 sylt i vecket; mens, menstruation.

kleggi,
gloi,
klegg
gloio-
kläggveck
rynka, skrynkla


1 (euf) vara i de smala veckorna; i början av havandeskapet. Jämför smalmånad. 2 (sl) bakdel. ”Glider eller løftes en kvindes skørter højt op, kan man se både sol og måne, se langt ind i næste uge eller se, hvor længe der er til søndag [man bytte linne enbart på söndagarna].” (Bom 1949) 3 (sl) menstruationsvecka som i vecka, chokladvecka, glada veckan, heliga veckan, fruntimmersveckan, jobbiga veckan, kommunistvecka, lingonvecka, lingonröda veckan, roliga veckan, röd(a) veckan och tomatveckan.


(sl) kuk. Klabb; kort, tjockt trästycke.


(sl) Kotsinas (1996) har ”ända, bak” med tidsangivelsen 1949. Norsk slang har vedskjulet, kvinnens kjønsorgan. Roger Hansson i Järfälla har en intressant förklaring till vedskjul; arsle, ända: ”Arsle kan uttalas på lite olika sätt, bl a med olika sje-ljud, och har mer eller mindre tydligt (halv)vokalljud mellan s och l. En nära till hands liggande uttalsform är A-skjul. Som barn hörde jag varianten B-skjul. Störst blir likheten i bestämd form: arslet - A - skjulet, i regel uttalat utan t. Sedan är det bara att fortsätta genom alfabetet. Så småningom kommer man till V-skjulet.”


(sym) kuk. ”Sekunden därpå ljöd Klittygrotthissens muntra pling och Dvärg-Olle hoppade ur med rosor på kind och solsken i blick. Och ett jävla vedträ i brallan.” (Wahl 2003) Se även träd.


(sl) person som vägrar utföra fellatio* eller cunnilingus* med hänvisning till att han eller hon ”inte äter kött”. Norsk slang har vegetarianer; jomfru. Se också kött och vagitarian.


(måns) Bergman (1929) urinera.*


fornsvenska veke av medellågtyska weke.  Garn som suger åt sig bränsle till låga i t ex stearinljus. 1 (sl) kuk för formlikheten med veken i ett ljus. Med hos Thesleff (1912). Ljuset kan också utgöra själva kukskaftet och veken blir då dess huvud och då främst det (eld)sprutande ögat. ”Kvinnan älskar den starke som faller och den veke som står.” (O’Månsson 1967) ”Känner ni igen klangen flickor, sa prästen, slog veken i predikstolen.” (Ordstäv) ”Men så långsamt din veke tar eld, Lampridius! Har Octavias sköte förhäxat den?” (Chorier 1967) ”Sedan togs deras mödom på nytt av någon man som älskade dem på allvar, och som inte kunde veta hur många vekar som förut brunnit i deras lampor*.” (Salten 2009) 2 fjutt på veken; erektion. 3 doppa, begrava veken; knulla. Uttrycket kommer från ljusstöpning, där veken och det blivande ljuset doppas upprepade gånger i smält stearin. 4 vrida ur veken; pissa. Även vrida ur citronen, svampen. 5 dra i veken; onanera, runka.


fornsvenska veker, weeker, isländska veikr. Uppg. från Söderwall (1910) med förklaringen "som gifver efter, böjlig, mjuk: vek". Enligt samma källa kan ordet  stå för "lös. om mage el. lif".  Söderwall har också citatet:  "rosa drokken mz vin . . . binder löst liff oc ofmykyth hart gör hon wekth". (Läke- och Öerte-Böcker. Utg. af G. E. Klemming 1883—1886.)


(so) onanist, runkare. Ynkrygg. Swedberg (1720-t) har wekling; mollis dvs omanlig person. ”Antalet snyltgäster där är oändligt. Skådespelare, upptågsmakare, veklingar, morer, rövslickare, stjärtgossar, pederaster, danserskor och sångerskor, charlataner, magdansöser, andebesvärjare, utpressare, nattsvärmare, trollkarlar, pantominspelare, bettlare — sådant folk fyller dessa hus. Så om man inte vill umgås med dessa skurkar, skall man inte bosätta sig i London.” (en 1100-talsbild citerad ur Duerr [1996].)


(svr) bl a i Västergötland. Omskrivning för det kraftfullare vid lagen (och profeterna).


(sk) velig, obeslutsam person.


(so) impotens*. Se också plyschpitt.