1 (sl) dö i  lämna in (ansökan), lämna in handduken (hatten, skorna), lämna numret, lämna pinnen. Lämna in ”hist.: sedan 1944”. (SO) 2 lämna rummet (euf); toalettbesök. ”– Syster, säger han, han vill... Men inte heller Albert vet vilket ord som bör användas, ett uttryck som är anständigt och oskyldigt. Vi har ett ord för det när vi talar sinsemellan men det är oanvändbart i sällskap med en sådan fin dam. Men så påminner han sig något från sin skoltid och avslutar meningen med ’han önskar lämna rummet, syster’.” (Remarque 1929)


skita, göra nummer två. (se do) Ett modernt konstifikt slanguttryck som, enligt slangopedia.se, står för bajsa, skita.


(euf) enligt Urban Tjernberg, Göteborg (Matematisk formel för vomering. SvD 14/10-1996), tidningsjargong för spya.


fornsvenska lænd och isländska lend. Enligt Frisell (2021) är länd besläktat med engelska loin länd(kött) som är lånat från franskan.  ”Hist.: sedan mitten av 1300-talet (Gotlands-Lagen).” (SO) Gemensamt germanskt ord, besläktat bl a med latinets lumbus; länd. Höft, skinka, säte, allmänt ryggens nedersta del. I Den fascinerande kroppsdelen (Under molnen 1991) diskuterar Bengt Anderberg svårigheten med att på svenska hitta ett passande namn på ’den vackraste av alla kroppsdelar’. ”Inte kan man på allvar hylla ’stjärten’ eller ’skinkorna’! ’Han kramade hennes skinkor’. Vilket slaktaruttryck för denna underbara smekning! Rumpa är litet för komiskt, ända för kraftlöst, röv för grovt. Man har visserligen ’länder’, men det duger bara i högtidliga sammanhang.” Varpå Anderberg citerar Gustaf Frödings (1860—1911) Adam och Eva: ”Till lusta har du lockat mig/ med dina nakna länder.” ”Höga röster och muntra tillrop då någon släpper ur sig en spetsfundighet eller klappar länden på en piga.” (Helgesson 2003)


(fsv) mht lenne. Sköka. "ä sower länia till solin skiin synnan in." (Gamla Ordspråk. Utg. af  H. Reuterdahl 1840) Uppgifterna från Söderwall (1890).


(sl) slå en läns och länsa pumpen, förpiken; pissa. Läns betyder annars ”fri från vatten” som i ”pumpa båten läns”.


(euf) ’skjutsa länsman’; gå på dass, avträdet. Länsman tidigare lokal statlig polistjänsteman. Enligt folklivsforskaren och författaren Bengt af Klintberg (brev 31/12-1995) har uttrycket varit välkänt i Småland och Västergötland och förmodligen också i andra sydsvenska landskap. [Uttrycket finns med i OFVG med betydelsen ”ha avföring”.] I Västergötland finns också den längre formen ’skjutsa länsman från Böxebak till Backabo’, där det leks med ortnamnet Öxabäck.

En förklaring till uttrycket återfinns hos Moberg (1941), där det visserligen i stället talas om att ”skjutsa fogden”, men fogdens och länsmans sysslor överensstämde i många stycken och båda ansågs av folket vara förtryckare och överhetens handgångna män. Moberg talar bl a om en småländsk bys ofria bönder som tvingas göra dagsverken på herregården. ”Brändebols bönder fann dock, att de ägde en frihet kvar, den frihet som oxen tog sig, när han stannade i fåran och självrådigt lyfte på rumpan. Den friheten stod även bonden under herregården åter, att han, närhelst han ville och behövde, fick låta arbetet vila för att förrätta sitt tarv. Bönderna från Brändebol hade uppfunnit sin egen benämning för denna fria gärning: När de gick bortom för att göra sina behover, så sade de, att de skulle gå och giva fogden skjuts.”

Inte heller orden var fria för bönderna. ”De hade fått en herre även över tungan i sin mun.” Men, fortsätter Moberg; ”när de skulle gå och huka sig bortom och nyttja sin återstående frihet, så fördristade de sig att säga: Nu skall jag gå och skjutsa vår fogde! De orden var de icke förbjudna att yttra. För de orden kunde de icke näpsas. Icke kunde någon ådraga sig straff för att han ville betjäna den man, som husbonden satt över dem! [...] I de orden gav de ifrån sig all den känsla de hyste för mannen, som var satt över dem, i de orden uttryckte de all sin tillgivenhet för sin herre och husbonde.” Ironin i detta visar sig längre fram i romanen när samma uttryck blir signal och tecken till uppror. ”Klewen! Det är namnet, som alltid uttalas med hatsprängd stämma: Klewen! Det är det namnet, som lever i dem, när de förrättar sitt behov och uttalar sitt tecken: Vi skall giva vår fogde skjuts!”


(sl) korv.


fsv laepper. Germanskt ord med grundbetydelsen flik,snibb.1 (måns) vulva*. Källa; knallen Sandin död 1915. Uppgift från Bergman (1929). 2 läppar =  blygdläppar. (se do) 2 (sl) tugga läpp; kyssas, pussas.


(euf)1 under rubriken ”Unik trafikskylt i Tjeckien” heter det från TT-AFP (jan 2006) att myndigheterna i den tjeckiska staden As, vid gränsen till Tyskland, har beslutat sätta upp en ny typ av trafikskylt. Den visar röda läppar mot en vit bakgrund och betyder att prostitution är tillåten. Skyltarna kommer att placeras ut längs en lugn väg som leder bort från staden och ska ses som en protest mot tjeckiska myndigheter för att de inte tagit itu med prostitutionen. Efter kommunismens fall har flera tjeckiska gränsstäder blivit sexdestinationer för torskar från Tyskland och Österrike. ”Hon tryckte nu sina egna läppar mot de andra läpparna som var framför henne, skilde dem åt med en rörelse av sin mun och stack in tungan med ett plötsligt hugg som åstadkom hela vågor av vällust genom hela min kropp. (Harris 1965/1900) 2 läppar kort för blygdläppar*.


(sl) fixa läppglans; kvinnlig onani.


(smn) fitta. Se även under läpp (1).


(sl) Uhrström (1911)  har ”benämning på kvinnsperson med icke alltför stränga seder”. Kanske förknippas lärka med prostituerad för dess fladdrande flykt. ”Nygatslärkorna opererade längs Stora och Lilla Nygatan.” (Pred 1990) Även berglärka (sl) egentligen en fågel som häckar i den svenska fjällvärlden. Uhrström (1911) har ”prostituerad av lägre klass”. Han jämför med lärka och ser ”en viss motsvarighet till parisiska argot [slang], — ’uttrycket Pontonniére; fille que se prostitue sous les ponts (kvinna som prostituerar sig under broarna)’.” Thesleff (1912) har bärjlärka, lärka med samma betydelse. Berglärkorna lär bl a ha hållit till i skrevorna på Åsöberget på söder i Stockholm. Och Ivar Lo Johnsson (1901—1990) skriver någonstans om lärkorna i Gamla Stans gränder.

Det finns ett område av Norrmalm i Stockholm som kallas Lärkstaden. Namnet har inget att göra med vare sig lärkfågeln eller lärkträdet. Istället lär namnet komma från de berglärkor (prostituerade) som förr hade sitt tillhåll i detta ”bergigt” kuperade område. ”Dolly, Dolly, ryck upp dig. Spriten gör dig galen, om du fortsätter som du börjat, blir du ’berglärka’.” (Haraldsson 1918) ”De s.k. berglärkorna utgöras av sådana yrkesmässigt skörlevande kvinnor, som äro djupt förfallna och uppehålla sig i en låg miljö.” (Eriksson 1939) ”Om man så vill, kan man bilda en fjärde grupp av de psykiskt och fysiskt förfallna äldre prostituerade, som i storstadsslangen och även i landskronastatistiken åsättes den larviga beteckningen ’berglärkor’.” (Erikson 1939) Thesleff (1912) har piplärka ”prostituerad av lägre slag”. Och från samma källa:” Bostonlärka kallades de prostituerade som sökte sina kunder på danspalats där det dansades boston. ”


(lmo) enligt slangopedia.se att "gå på toa under en middag för att onanera".


(sl) två backar läsk; stora kvinnobröst.


(sl) kuk. Se även kamrat.


(sl) kuk. Stång med borstliknande material eller fäste för tyglappar för rengöring av eldvapens lopp. ”När ryktningen var över talade hon äntligen klartext. — Gott sei Dank, sa hon, fortfarande med ryggen åt honom. Dank avlägsnade läskstången.” (Eckerbom, Kärlek 1/1965) Se även laddstake.


se lesb, lesp.


(dial) i norra Österbotten säger man om en gravid kvinna att ”hu e på lestn” (hon är på lästen) och ”ha har’a på lestn” (han har gjort henne på lästen). Allt enligt Byrman (1989). Se även lästa.


(sl) knulla. Läst (skoläst) och lästa ut; göra en sko rymligare genom att sätta in ett skoblock. Men lästa är också ett gammalt ord för skada, stympa som lever kvar i ordet lemlästa.


(euf) 1 lätt på foten;  lättillgänglig. ”De lösaktiga tjejerna var alltså ’lätta’ — lätta på foten eller lätta att ’plocka’ som mogna frukter.” (Bäckman 2006) ”Se hvad sköna skaror, ystra, lätta,/ Snörda och nätta;/ Ögat nu mätta...” (Bellman F E nr 70) Se även lätta gardet och lätta på trycket.


(euf) garde;  livvakt, livregemente, av franska garde med samma beydelse. Om detta garde sägs  att det ”aldrig dör men ständigt ger sig”. Uttrycket förekommer bl a hos Siwertz (1956). Travesti på ”gardet dör, men det ger sig inte” efter franska la garde meurt et ne se rend pas som lär ha yttrats av general Cambronne i slaget vid Waterloo år 1815, när han uppmanades av engelsmännen att ge sig.

”Stockholms ’lätta’ fruntimmer kände väl till Joel, som var en gerna sedd kund, mindre för kontanternas skull än för det behag han kunde utveckla.” (Stockholms Nattfjärilar 1890) ”Hans blyghet och obetydlighet i övrigt hade förmenat honom andra erfarenheter än av köpta älskarinnor, och gatans garde hade vant honom vid detta tarvliga och egoistiska sätt att söka njutning.” (Ramos 1946) "Inte minst de kvinnor som räknades till det 'lätta gardet' förmådde förvirra med sin klädedräkt. I dikt och bild från 1700-talet framställs de 'publika' kvinnorna ofta som övermåttan sminkade och med utmanande kläder." (Lennartsson 2019 s 149)  Se även under publik.


(euf) 1 när blåsa och tarm är fulla är det en lättnad att få göra ifrån sig.  Engelskan ease oneself; lätta sej,  som enligt Spears (1982) är eufemistiskt för shit och piss sedan 1600-talet. SAOB (1942) har uttrycket ”lätta blåsan, kroppen, livet o. d., lätta sig, förr äv. lätta urinen”. ”Men lättar sig gör man så fort som möjligt, i hinken som är bottenfrusen med blandningen av vatten och det man gjort förut för att slippa springa ut.” (Lundkvist 1958) ”Så tackades för mat och karlarna drog sig ut på gården och sökte den skugga som fanns, somliga lättade sig hörbart och allmänt släcktes det på livremmarna.” (Nilsson Piraten 1946) 2 få utlösning. ”Jag har legat med min hustru utan att hon vetat det. Det kändes inte särskilt bra för mig, utan var en ganska tom upplevelse som bara tjänade till att lätta på trycket.” (Hite 1982)


(dial) efterbörd* hos bl a får, kor och svin. (OFVG)


(sym) sägs den vara som ofta byter sexpartner.  Att ha lättrörliga och spänstiga ben. ”Hist.: sedan 1679.” (NEO) ”Det är som om de flesta kvinnor måste tvingas att ’falla’ första gången de ligger med en ny man. Kanske tror de att man kommer att se dem som lättfotade om de ger med sig utan tvång?” (Hite 1982) Se även lös.


(ssv) lösaktig, oanständig. Av lågtyska lichtverdich (tyska leichtfertig) med samma betydelse.  Snabb, rask. ”Hist.: sedan 1540.” (SO) Swedberg (1720-t) har lettferdig som han bl a förklarar med lättsinnig, otuktig och brunstig. (se do) "Greta Benzelia äldsta dottern, ganska lättfärdig, giftes med bibliotekarien Norrelius, en lärd träbock." (Linné [1700-] 2022 s 63) "När kannan väl var tömd började hon tala 'mycket lättfärdigt'." (Karlsson A & A 2020 s 93)


(sym) sperma*. Se även saft.


(lmo) om kvinnor i allmänhet och prostituerade i synnerhet, sådana som är ”lätta att breda ut”. Se också margarinben.


(sl) prostituerad som ”går på gatan”. Med anspelning på lättviktsmotorcykeln.


(sl) hår, könshår.  Enligt Dr J-E S ”fitthår” (Göteborgstrakten). LOB ger i förordet till sin Excelsior del II följande uttalshjälp för alla icke göteborgare: ”lö skall uttalas med ett ö-ljud som ni utlänningar från Skåne, Stockholm och Lappland uttalar ö-et i smör, eller Göran.” Rietz (1867) har lo (dial); ludd, fjun, hår. " I början av 1900-talet betydde lô 'hår, päls', men mot mitten av seklet blev betydelsen mer specifik, nämligen 'könshår'." (Lars-Gunnar Andersson 2021)  Betydelseändringen innebar att ordet blev tabubelagt.


1 (euf) sperma. (28-årig man)  Skum, fradga och om hästsvett. 2 (sl) "attraktiv flicka". (Dahlman 2012)


(dial) ”knulla; från Helsingborg, kommer väl från doppa löken”. Uppgift från man i 20-årsåldern.


(dial) kallades den som sist kom i kläderna efter ett bad. Löga; tvätta sig.


(sl) ha en löja på spinn; flörta*.


(sk) treva under koftan efter flickans bröst. Uppgift från Ohlmarks (2004) med exemplet: ”Så börja han förråss löjliga si unner koftan, men ja ga han en på skapurren (en örfil).”


(euf) ”del av Lutternsgatan efter 1911 östra delen av Kungsgatan (i Stockholm). Detta var ett område där de dyrare prostituerade höll till.” (Pred 1990)


(lmo) pytt i panna.


fornsvenska løker och samma ord som engelskans leek; purjolök. 1 (sl) kuk med tonvikt på testiklarna och pungen. Roger Hansson i Järfälla menar att ”det nog istället handlar om likheten mellan tillbakadragandet av förhuden över ollonet och hur det ser ut när man klämmer på en kokt eller inlagd lök så att de inre delarna kommer fram ur toppen”. Ordet med hos Thesleff (1912). ”Flickan hon gick/ på ängen vakta’ nöt,/ Hi å ho å hej!/ Fick hon se en lök/ på vattne’ der flöt./ Nicko, nicko, nickonalla/ dena Persilja me.” (Anderberg 1977) Persilja betyder, enligt samma källa, taskorna.

Även ståndlök; ståkuk, som min jämtländske uppgiftslämnare (f 1929) säger sig ha hört i sin barndom. Se även purjolök. 2 lök förekommer också som skällsord både i svenskan och danskan: din jävla lök! 3 (sl) i plural om kvinnobröst för formens skull. ”Långt, mörkt hår, svart urringad tröja, lökarna liksom med en egen vilja att komma ut.” (Hörstadius 1995) ”Medan jag tänkte detta föreställde jag mig också hur det skulle vara att frottera kuken mellan Holiday Sexstjärnans pumpade lökar.” (Drougge 2006) SAOB har "benämn på små, rundade upphöjn l. knutor, i sht på l. i huden l. slemhinnorna”. 4  löka, doppa löken; knulla. 5  klitoris. ”Det gick upp för mig att hon visste att jag slickat Marthas fitta och detta påverkade mig så starkt att jag började fingra på löken...” (Mitt erotiska liv I 1967) 6  löka, fisa. ”Cellskräckshissen luktade dessutom färska fisar. Hur fan kan man löka i en hiss? tänkte Berit surt.” (Drougge 2010) 7 löka; svettas (under armarna).  8 person som blir alltmer frånstötande ju fler klädesplagg hen tar av sig.


(sl) stark svettning som lämnar (lök)ringar under armarna.


(sl) 1 lökar; kvinnobröst. 2 lökare; kallas den som tar det djävligt lugnt.


(so) otuktig kvinna, hora. (Leksand)


(so) använt av pedagogerna vid en förskola utanför Norrköping i den slutna facebookgrupp de drev. I början handlade chatten mest om praktiska saker, men efter en tid blev tonen allt hårdare och barnen kallades för ungdjävlar och horungar, medan föräldrarna skälldes för horor. En förälder nämndes t o m vid namn och kallades lökfitta. Allt enligt svt.se (21 juni 2016).


(sl) behå. Se även hållare, låda och påse.


(sl)  1 töntig, löjlig. 2 äcklig, ofräsch.


(sym) svettfläck i armhålan.


(sl) bröstmjölk. Se även lök och soppa.


(sl) fitta. Se lök och spänna på.


(sl) behå*.


(dial) i Hälsningland om att släppa väder,* fisa.


(sl) mens, menstruation*.


(dial)  Rietz (1867) har ”lönlig hora”. Av lönn; döljande, förnekande  som i  ”syssla med något i lönn”, i hemlighet. Lönn är besläktat med ljuga. ”Lönn 1598—1796, lönda 1710—c1750 kvinna som bedriver otukt i hemlighet”. (SAOB) Lönnhorornas verksamhet var inte, som byråflickornas*, reglerad av myndigheterna. Duerr (1996) berättar att om ”borgarna i Köln upptäckte sådana lönnhoror (även kallade ’heimliche’ horor för att de betjäna sina kunder hemma), jagade de bort dem från sitt kvarter”.


(sl) 1 en mördare som slår till i lönn, i det fördolda eller i bakhåll. Något som stämmer in på bilden av en ljudlös fis som kommer bakifrån och slår till med en mördande lukt. 2 lönnmördare vitsigt om makthavare som bestämmer om trädfällning på allmän plats, trots folkliga protester.


(lmo) att vara kåt på någon man absolut inte får vara tänd på.


(fsv) löskaläghe; olovligt samlag mellan ogifta. Löska; avlusa. Söderwall (1890) förklarar löskaläge med "lägersmål mellan ogifta personer" och har citatet; "födder i j lönskoläghe" (Svenska Medeltidens Bibelarbeten. Utg. af G. E. Klemming 1848—1855) ”Hist.: sedan slutet av 1200-talet (Westgöta-Lagen):” (SO) Swedberg (1720-t) har lönskeläger. Av fornsvenska løskalæghe från løsker; fri, ogift, och læghe; liggande. De som haft lönskaläge sades vara nattfästade. "Här avses lägersmål* mellan ogifta, om vare sig det var enkelt eller kvalificerat, dvs en svårare förbrytelse, såsom könsumgänge med minderåriga eller sinnesvaga, var det förr belagt med straff.” (Nyström 1921) ”Äktenskapslöfte var en förmildrande omständighet — i synnerhet om det förverkligades. Då kallades brottet lönskaläge. Det straffades enligt missgärningsbalken från 1734 med pliktpall (se horpall) och böter: tio daler för mannen och fem för kvinnan. Upprepades brottet dubblades boten." (Lennartsson 2019 s 56) Se även lägersmål.


(dial) ha (period av) starkt stegrad könsdrift. Gäller särskilt (hon)katter och (hon)hundar. OFVG har löpa 1) paras, bli betäckt och 2) vara brunstig. Enligt NEO ”hist.: sedan 1541. Fornsvenska löpa. Gemensamt germanskt ord. Se också löpsk och löptid.


se under mens, menstruation*.


(euf) gå hela vägen. ”Hittills har de inte löpt linan ut. Det vill säga, de har inte älskat ännu.” (von Zweigbergk 1995) ”Jag hatar känslan av att inte kunna krama om min partner utan att vara tvungen att ’löpa linan ut’ — det innebär att jag måste hålla tillbaka en massa sköna känslor bara för att jag inte har lust på samlag.” (Hite 1977)


(sl) se pillis.


(åld) hora, prostituerad. Se vidare under nattlöpande.


(dial) det skräp från bl a strumporna som lägger sig mellan tårna.


(dial) Rietz (1867) har detta passande namn för utsot*; diarré, och det lika talande döraflängjo; flänga, rusa på dörren, för samma sak.


som har (period av) starkt stegrad könsdrift. Gäller särskilt (hon)hundar och (hon)katter. NEO har ”hist.: sedan 1668. Jämför löpa. ”Trollkarln blir otroligt kättjefull, kvinnan nog där än så mer löpsk, rusar ut på halva kroppen.” (Hammarén 2001)


den period av starkt stegrad könsdrift under vilken vissa djur löper.  NEO har”hist.: sedan 1732”. Se även brunst.


(dial) eldig, kåt enligt Lundblad/Josefsson (2021).


(euf) för lördagsnöjet framför alla andra innan nöjet flyttades till fredagen i och med införandet av lediga lördagar. ”Som piga fick hon kanske beröm om hon var sparsam och flitig, som leksak betraktades hon uteslutande som objekt: mannen fick i och med vigseln rätt över hennes kropp, det var hennes plikt att ställa sig till förfogande för de lördagliga dumheterna, som Strindberg uttryckte saken.” (Oldberg 1948)


(sl) kuk. Jämför godisbutik.


(sl) fitta. Se även under nöje.


(sym) kallas, inte minst på helgerna, en nerpissad och nerspydd tunnelbanevagn eller hiss.  Engelsk motsvarighet saturday trains. När lediga lördagar infördes  succesivt i Sverige under 1960-talet kom   istället  fredagkvällar och nätter att bli den  värsta tiden för spyor och allmän nedskräpning.


1 (fsv) lös, lösaktig, lättsinnig" Uppgiften från Söderwall (1890) som också har citatet: "jak är ostadhogher lather och lös." (Helige Bernhards Skrifter. Utg. af H. Wieselgren 1866) 2  folkmun.se har ”person lätt att få i säng”. Jfr lättfotad.


1(fsv) lösa; löst lif, utsot*. (Söderwall (1890) 2 (åld) lösa kvinnor; horor, prostituerade. "De tillfrågades om de hade sett det 'lösa kvinnfolket' tillsammans med Jeppe ute i markerna vid gården." (Karlsson A & A 2020 s 94) "Gifte de sig ändå var saken i princip löst och hon kunde utan större problem ta steget in i det hedervärda äkta ståndet; om han vägrade kunde hon i värsta fall komma att skickas neråt på samhällsstegen och bli en del av den föraktade gruppen 'lösa kvinnor', som både kyrka och allmoge tycks ha varit överens om att se ner på." (Västerbro 2025 s 20) Se vidare kvinna (2). 3 (sl) ”hångla med någon på en fest eller dylikt”. (slangopedia.se)


se förbindelse.


(åld) lättfärdiga, sedeslösa och slampiga kvinnor. Fornsvenska lösaktogher. ”Hist.: sedan ca 1520.” (SO) "Särskilt om kvinna som är utan ordnat arbete o försörjer sig genom otuktigt leverne.” (SAOB) ”År 1565 bestämdes i Bergen, att lösa kvinnor, som inläto sig med gifta män och inte förmådde gälda böterna, skulle utställas nakna framför kyrkodörren, skriftas och bortjagas från staden.” (Eriksson 1939) "Där stod det att prinsessan var lösaktig och höll sig till manfolk, som fanns i kungsgården, och nu var det så långt kommet att hon var med barn." (Folksagan i Sverige 2 s 234) "En lösaktig kvinna kunde få håret avklippt och upphängt." (Karlsson A & A 2020 s 38)  "Hans lilla fru var lika tunn och fattig som han, men en sak som hon hade i överflöd var ett rykte om en lösaktighet bortom all lösaktighet." (Apuleius 2024 s 161)


(lmo) behå.


(dial) är den som har diarré*.


(dial) 1 enligt Rietz (1867) använt i södra Skåne för ”löst lif, utsot*”; diarré. 2  Gibson (1978)  menar att ordet är förbrytarspråk i uttryck som ”gå på lösen”; vara lösdrivare, prostituerad, och ”sitta för lösen”; sitta inne för lösdriveri, prostitution.


(sl) prostituerad*.


(lmo) 1 "avföringspiller" enligt Uarda-Akademiens Ordbok (Lund 1998). 2 lös avföring, diarré. Efter ett toalettbesök frågar A vännen B: "Kom det nån korv*? B: Nej bara lösgodis!"


se lönskaläge.


(åld) fornsvenska lösker; fri, ogift och kona; (dålig) kvinna, tjuvkona, horkona. Lös; fri. ”Dessa ’löskekonor’ eller ’dravelskvinnor' fanns inhysta hos personer som Ludvig spelman och Johan trappsopare, men också hos herr Gabriel Gustafsson Oxenstierna — en tid stadens ståthållare — och herr Åke Oxenstierna: i den senares hus levde och verkade hororna Malin, Anna och Margareta. Också ett bevis på tidens dubbelmoral!” (Eriksson 1988) Även löskekvinna. ”Oluf Eriksson i H. hafver belägrat en löskekvinna och brutit trolofven med en annan.” (Nyström 1921):


(åld) äktenskapsbryterska. Se även horkarl och löskekona.


1 (sym) konstgjord penis som kan vara av läder, trä, gummi, metall, porslin eller plast och kallas även baubo*, godmiche*, olisbos*, bienfaiteur (välgörare), consolateur (tröstare), lady’s friend (kvinnans vän) och dildo*. De mest använda ersättningarna för den äkta varan är de som naturen själv alstrar i form av t ex banan, gurka och morot, vilka dessutom har rätt form för uppgiften. Vid sidan av frukt och grönsaker är kanske stearinljuset det mest populära.

Löskuken är ett gammalt fenomen, vanlig redan i antikens Grekland och Rom, där det t ex fanns konstgjorda penisar avbildade på skulpturer. Fenomenet omnämns t o m i bibeln: ”Av dina praktfulla smycken, det guld och silver jag skänkt dig, gjorde du mansfigurer, och med dem horade du.” (Hes 16:17 Bib 2000) ”Mitt första möte med en löskuk minns jag tydligt. Den var mjölkvit, nästan identisk med en riktig snopp, (modell övre tonårspenis i stånd) och var försedd med en beige sele. Extremt ful och oestetisk när man tänker på den så här i efterhand.” (Mian Lodalen i Ottar 3/97) 2 (so) impotent. 3 (sl) bilen som statussymbol.


se lösbukad.


(åld) lättsinne, ansvarslöshet. "De skulle vakta, att de icke hafva 'lösläte' i ord, tecken eller 'ögnaläten', dem förbjudas alle oseder, som uppkomma genom opassande later, kroppens eller hufvudets åthäfvor, 'krankerlåt', löje eller hädelse." (Hans Hildebrand: Kulturhistorisk skildring.Tredje delen [1879-1903].)


(fsv) afföring, öppning. Söderwall (1890) har  "för mycken afföring, löst lif, utsot, äfven i allm. för stark el. sjuklig afsöndring ur kroppen." (Läke- och Örte-Böcker. Utg. af G. E.Klemming 1883—1886.)


(lmo) vitsigt om lös mage, diarré  som i  ”en snabb lösning på ett skitproblem”. SAOB (1942) har lösning; spillning, exkrementer (av villebråd).


(sym) sperma. ”...denna gäst som endast alltför snart betalade för detta hjärtliga välkomnande med ett lösningsmedel, långt rikare än det hört talas om, att en eller annan drottning furnerade sin älskare, i form av pärlor som överförts i flytande form, och som nu på ett hänförande sätt sprutades in i mig...” (Cleland 1965/1749)


(sl) köpa lösnummer; knull med tillfällig partner. Någon mannen köpt tillfällig. Lösnummer hämtat från tidningsvärlden. Även lösligg med samma betydelse. ”Nono har tröttnat på sitt kärleksföremål, han kommer inte längre till min kvart på rue Béranger, utom nån gång i sällskap. Jag tittar på och väntar för att byta lakan. Nono smyger alltid en sedel i fickan på sitt lösligg.” (Belloc 1988) Jämför prenumeration.


(sl) kvinna som är speciellt tillgänglig för militärer.


(sk) turnyr, en sorts tagelstoppad kudde eller ställning av stål, som bars baktill under kjolarna. Kudden kom i bruk på 1780-talet, medan ställningen efterträdde krinolinen på 1870-talet. Ordet lösröv från Ohlmarks (2004) med förklaringen: ”Förr i varrlden hade di fine kvingorna lösröv unner klänningen, å de va bara en puda (kudde) di hadde hängt opp i to hängslestroppar. Når di skulle på sketan måste di häkta å’en, å de va ett jävvla sno å få dit’en igen.”


(åld) sedeslös*, okysk. "Vissa kyska, andra lössläppta, vissa unga, andra gamla. Men i själva verket letar de alla efter kärlek." (Västerbro 2025) Och från samma källa: "Sådana kvinnor (steriliserade min anm BgD) kunde av läkare och myndigheter beskrivas som 'sexuellt lössläppta', 'vanvårdade' eller bara 'slarviga'."  (s 406)  Se också kysk.


(sk) prosituerad, en som ofta byter partner. Se även fruntimmer.


(sl) "sugen, kåt". (slangopedia.se)


(dial) villig, brunstig*. (OB)


fsv løv. Germanskt ord samma ord som engelskans leaf.  1 enligt SAOB ”av ovisst ursprung (i vissa trakter vulg) lösaktig kvinna, sköka”. Dalin (1853) har med ordet liksom Berg (1900). Troligen löv i tidning, blad. Jämför aftonblad. 2 försvenskning av engelskans love;  kärlek.


(sl) ”rum för prostituerade”, enligt Uhrström (1911) med exemplet: ”Under rubriken ’Stockholmsorignal’ figurerar i S–N. 1862 nr 20, en på sin tid bekant värd på Baggensgatan, med titeln: En skomakare och löjtnant som hyr ut ’löfsalar’ för godt pris.” Se även löv.


(dial) vara brunstig* om hundar. (ORB)


(åld so) latin mille; tusen. ”Jach menar ath jach är edher fogode och borgamestere nogh, the I faa eth M (1000) fall (’ni ska få se på tusan.’)” (Svenskt och tyskt i det medeltida Stockholm i Moberg/Westman 1996.) Och från samma källa: ”Ordet fall är en förkortad variant av fallandedövel, som i sin tur är ett direkt inlån av medellågtyskans dat vallend(e) övel eller fallent övel ’fallandesjuka.’”


(eng) kort för Master/Slave. Bygger på dominans och underkastelse. Den dominante (Master) har total makt över den dominerade (Slaven). Det hela bygger på frivillighet.


(grl) får du orgasm nu?


(lat) enligt Chorier (1967) manslem*.


(dial) fitta. Enligt Klintberg (2012) en förvanskning av mors maska* i följande från Långemåla socken i Småland: ”Gu signe mors mache, fars tache,/ min eld han ska vare/ te dager ble ljus.” Se även under maska.


(sl) 1 fitta. 2 knulla. Därav pålägg på mackan; knull. 3 macka = dubbelmacka. Se sandwich.


(euf) penis. En folketymologisk omdaning av mackabéer; en judisk regentätt som härstammar från Judas Mackabeus, israelisk härförare (d 161 f. Kr.). I svenskt folkspråk betydde ordet ursprungligen ”stursk och oregerlig karl” kanske därför att mackabéerna var kända som grymma och okuvliga krigare. Ordet kom senare att betyda ungefär ”konstig sak eller kropp”, för att det låtit lustigt eller konstigt i folkmun, något som smittat av sig på dess betydelse. ”En så skojig makapär? Du har ju mycket mer mellan benen än vad jag själv har. Fantastiskt.” (Alf Palfjord f 1929 om en händelse 1938)  ”Hist.: sedan 1912”. (SO)  Se även manick, moj, mojäng.


(euf) samlag. Krångel. ”De togo god natt om kvällen och så gick var och en till sig. Men så knackade det på fruns dörr och så ropade det: kom in! Men sängen var trång och det blev aldrig något mackel, utan var och en vaknade i sin säng om morgonen.” (Strindberg 1884–1885) Jämför mackla.


(sl) knulla. Greja, dona, krångla.


(euf) 1 ordet från franska madame, av ma; min, och dame; dam. Så här berättar Stolpe (1984) om några av dessa madamer: ”Närmast före WC:ets epok kallades dassen bl a för madam Meier, madam Sørensen (båda Danmark), mrs Jones (England) och Tante Maier (Tyskland). En motsvarighet tydligen till DN:s vitt bekanta öknamn kring sekelskiftet: Madam Andersson. Möjligen har väl namn av denna typ alluderat på den hedervärda tant som ombesörjde servicen ifråga.” (Namnet av att det var arbetarkvinnor som delade ut tidningen till prenumeranterna.)

I radioprogrammet Folkminnen den 27 dec 1995 i P 1 talades det om Madam Pettersson och det fanns säkert också många andra sonnamnsmadamer i omlopp enligt regeln ett vanligt folkligt namn för en vanlig folklig sak.

 Det var också ’madamer’; den tidens lättfotade damer, prostituerade som var de första ”korvgubbarna” i Sverige, då de sålde korv från koleldade grytor vid Stockholmsutställningen på Djurgården 1897.

Vår tids madamer kan uppträda i form av en domina*, som i följande kontaktannons i Fib/Aktuellt (febr 2000): ”Madam i Stockholm söker kinky* slavar. Du ska vara undergiven och lyda alla mina order, oavsett om det handlar om extrem fitt- och analslickning eller att diska veckans disk. Det är bara till att lyda. Mina tändobjekt är matsex, toasex, extrem S/M och bondage. Du är mitt offer. Utseendet spelar ingen roll, men jag vet ju redan hur du ser ut ...Ynklig. Du är bara en liten lort som på sin höjd duger till att slicka fittan när jag tittar på TV. Gör du ett gott jobb kommer jag att belöna dig med rikligt med kiss rakt i ditt fula tryne.”


(sl o so) engelska motherfucker*; moderknullare. ”Ibland berikas språket av nya ord. Oftast är det försvenskningar av utländska ord, som till exempel de engelska kraftuttrycken kitt och maddefacker.” (Lars Berglund DN, 27/4-1994) ”Överhuvudtaget fångar text och regi — av teaterchefen Staffan Valdemar Holm — lätt och obesvärat en prepubertal värld av pussar och åter pussar, hopprep, ishockeysamlarbilder, negerbollar, obegripliga porttelefoner och uttryck som ’shit’ och ’madderfakker’— direkt från TV.” (Barnteaterpjäsen ”Farliga förbindelser” av Cristina Berglund i SvD (26/2-1995.)


(lmo) kuk.  Se även manick.


1 i uttrycket madonnan och horan antingen är man  en madonna anständig och håller på sig eller en hora; lössläppt och syndig.  "Vi ville inte välja mellan att vara madonnan och horan utan vi ville bejaka hela vår sexualitet." (Kalmér 2022 s 119) 2 (nyo)  ”promiskuös* kvinna”. (SAO 2013)


(sl) 1 (sl)  lättfärdig kvinna, speciellt prostituerad, ”som ligger under vem som helst”, en s k ”madrass med hål i”. ”Nu känner han inte minsta lust att använda gruppens gemensamma madrass Nellie, hon känns lika äcklig som allt annat denna morgon.” (Bolinder 2002) ”Andra gånger känner jag att min partner inte bryr sig om min njutning och att jag bara är en madrass som skulle kunna ersättas av vem eller vad som helst.” (Hite 1977) ”En bättre kärleksmadrass kunde man inte önska sig.” (Het Kärlek 1967)

Teratologen har juckmadrass (1998) och knullmadrass (2003). Andra madrasstyper är kärleks- och militärmadrass. Även förortsmadrass. ”Juckmadrass ä dom vid 20 års ålder, subba bli dom vid 25, tant vid 30, nucka vid 35, käring vid 40, hagga vid 45 å drake vid 50!” Från samma källa: ”Han fick prästens gotiskanorektiska dotter Schibboletta till knullmadrass, å låg me hon utan å fatta att hon va av fel kön.” I norsk slang finns också ordet madrass och kjønnsmadrass. 2 madrasskännedom, madrassmassage, madrassport; knull. Ha madrasskännedom (mil sl); sova, vila, och tysk slang Matratzenmassage, Matratzensport, och engelsk slang mattress play;  madrasslek.


(dial) se magfar.


(fno) mö, flicka.


(dial o åld) 1 Rietz (1867) har kvinnlig blygd*. 2 liten mage.


(dial) skånska för 1 passa ihop. 2 knulla, betäcka*. Mage mot mage. "Man la pillen* på låret och så magade man med röven som satan. Det hade en pojke sagt till oss vid gungorna." (Alakoski 2006)


(euf) med stor mage; används om gravida kvinnor av män i Göteborg.  (Byrman 1989)


(sk) samlag*.


(sl) 1 tömma magasinet; ejakulera*. 2 mjölkmagasin; kvinnobröst.


(sl) Gibson (1978) har ”Birger Jarlsgatans magdalenor”, från den tid då sagda gata var centrum för "kötthandeln” i Stockholm. Redan under medeltiden talade man runt om i Europa om Magdalenahem vilka var upptagnings- och räddningshem för fallna kvinnor. Efter bibelns Magdalena — den botfärdiga synderskan. (Luk 7:37) Sverige fick sitt första Magdalenahem i Stockholm 1852.  ”Pan hade tändt den grymma modersviljan i magdalenans barm och förödmjukat den erotiske vagabonden, den högfärdige stympare Marsyas med ett torftigt fadershopp.” (Psevdo Solipse 1911)


fsv maghi. Ett gemensamt germanskt ord med osäkert ursprung. 1 (euf) gå med magen i vädret, få mage; vara gravid. Även hon fick ringen på magen först; om ogift kvinna som får barn innan hon blir gift med ring och kyrkans välsignelse. Också i ordleken magstark. Byrman (1989) har ”gå med magen i vädret (luften)”; ”hon har fått i magen”; ”hon går och visar magen” och ”hon har hög mage”. Även barnmage i  "hon ritar barnmagen”, där rita är detsamma som ’peka, puta med’ och stämplas som ’vulgärt’. Hämtat från västerbottniska Byske med den kvinnliga uppgiftslämnarens (f 1918) kommentar: ”grövre ord av män.”

Om gravid kvinna kan det också heta att ”hon har/går med stormage” och ”hon har fått stormagen” eller så ”har hon tjockmage”. Jämför latinets abdomen; ”buk, föraktligt ss. säte för glupskhet o. grov sinnlighet”. (Latinsk-svensk ordbok 1952) ”I fjor fick jag gå med guldspänne på sko,/ i år får jag bära på magen så stor./ I fjor fick jag gå med gossen på äng,/ i år får jag trampa vaggan vid säng.” (Ringdans Värmland) ”Men att snart finna mig med en stor mage, förnedrad, förlorad?” (Hallenstierna 1972/1700-t) Bellman har högmagad och i F E (nr 37) heter det: ”Nedslagna Män, högmagade Quinnor.”

Att vädja till sin mage var något bl a kvinnliga brittiska brottslingar kunde göra och på så sätt undvika t ex dödsstraff. Defoe (1720/1944) har ”Men båda ’vädjade till sin mage’ som det hette, och så befriades de från dödsstraffet därför att de var med barn”. 2 enligt Adams (1982) även om manslemmen, i samband med betydelsen ”buk, mage, underliv”. 3  ont i magen; mens. 4 tömma (sköta) magen (sl); skita, spy. 5 magen talar. ”—Har magen talat? —Förlåt? —Har du regelbundet kunnat utträtta dina behov? —Ja, åtminstone de behov man kan utträtta på WC.” (Den lyssnande, lyhörda läkaren. Nya Upplagan nr 15/2007) 6 ligga på någons mage; knulla. ”Det är omöjligt att en som låter hela världen ligga på sin mage kan hysa kärlek för någon man.” (Aretino 2008)


(dial) smittosamt magont, diarré*. (ORB)


(so) ”fet och lunsig kvinna." (Rietz 1867)


(sl) kuk. Från engelska maggot; mask.


(sl) gnidning mage mot mage till dess den ena eller båda inblandade får utlösning. Magrunk även skämtsam omskrivning för raggmunk. Dansk slang har, enligt Bom (1950), (han har) været oppe på Mavehøj (Jylland) om samlag.


(smn) kvinnligt könsorgan. Se även under blomma.


(sl) stor kuk. Något som är större än vanligt, t ex glasspinnar, pistoler. ”Miljonärsdotterns trånfyllda sätt att uttala ’i’ bragte ett plötsligt halvstånd till minilibertinens magnumdase.” (Wahl 2003) Jämför dase.


(sl) att plötsligt drabbas av ett diarréanfall.


(sl) knull mage mot mage. Se även skumpa.


(dial) Byrman (1989) om gravid kvinna i lappländska Örträsk (magastor).


från Julita i Södermanland kommer uttrycket ”att vara magtrög” om gravid kvinna. Uppgift från man född 1909. (Byrman 1989)


(grekiska maia; forngrekisk gudinna och philia; vänskap, kärlek.) sexuell avvikelse där man tänder på verkligt eller inbillade gravida kvinnor.


engelska mainstream; konventionell, traditionell. Kommersiell, heterosexuell* hårdporr*. "Mainstreamporren har genom åren fått ta emot mycket skit i fråga om taskig kvinnosyn, avbildning av analsex som någonting man utövar helt spontant och utan förberedelse och inte minst bilden av pizzabud och rörmokare som ständiga kåtbockar som liksom ramlar in i orgier hela tiden.” (Fulsexets revolution. Ottar 1/2011)


(fra) toleransens (fördragsamhetens) hus. Här om bordell. "Den mest toleranta bordellen i Paris, Le Chabanais, som enligt uppgift öppnade under senare delen av 1870-talet, på gatan med samma namn, nära Parisbörsen, anpassade ruljangsen efter tidens smak." (Limare 2016)


(lmo) My God! Lindrig svordom.


(sl) föraktfullt om kvinna, gatflicka* sedan 1600-talet. Hjelmqvist (1903) är källan och han citerar också följande förväxlingshistoria, hämtad från ett nummer av Söndags-Nisse år 1830: ”En tysk: Por Herrn Mayer her? Tjensteflicka: Åh vet skäms! Packa er, ni, iväg och sök era Major hvar ni vill, men här bor inga Major.” OFS nämner Ball-Maja som ”nedsättande benämn. på osedlig kvinna, som ligger med än den ene, än den andre”. Se även Gat-Maja.


(sl) bög. Se även björn (5).


(smn) fitta.


(sym) sperma*.


1(sl) mens, menstruation. 2 (smn) fitta.


(åld) bordell*. Med hos Bellman i F E nr 36. ”Likså krögarn mer och mer/ Af ångst och vällust stamma,/ Då vår Ulla satt sig ner/ At sina lockar kamma./ Folk och näring/ Och förtäring/ Glömde gubben i sitt qual,/ Debitorer,/ Creditorer,/ Majshus och Fiscal.” Se även under  jungfruhus.


se kolv (1).


(sym) kuk.  Smyckad stång; kondomförsedd kuk och ha rest sin sista majstång; vara impotent.  ”... allenast med åsynen av detta instrument, var jag nu fullt nöjd, trots den frestelse som här stirrade mig rätt i ansiktet, med att ha rest en majstång som en annan nu skulle få hänga sina kransar på ...” (Cleland 1965/1749) ”’Vad?’ frågar Roland som ligger under henne och kvider av njutning, medan hon roterar på hans majstång.” (Jong 1984) "—där en kväll på logen med dansande ungdomar står i centrum — tycks vara hämtat rakt av från en numera bortglömd roman av livsreformatorn Karl-Erik Forsslund, en bok där majstången är 'ståndaren, befruktaren, livgivaren'."  (SvD Under strecket 26/9 2022) Se vidare stång (1).


fornsvenska mak, maak, mack; afträde, hemligt hus. "gik han wth sith ärande appa sith maak." (Svensk Järteckens Postilla. Utg. af E. Rietz 1850) Men enligt Söderwall (1891), som uppgifterna hämtats från, kan ordet också  beteckna det som görs på sagda mak,  nämligen tarf, naturtarf. Se tarv. "Haffwer icke giort sith maak." (Läke- och Örte-Böcker. Utg. af G. E. Klemming1883—1886.)  Rietz (1867) menar att ordet är småländsk dialekt för ”afträdesrum”. Liknande ord är makje (Hls), makhus (Nk, Kalmar län) samt finska makji. I medeltidens Stockholm brukades ordet mak om avträde*, men kom senare att beteckna betydligt ”finare” rum som förmak och gemak. Ordet är lånat från medellågtyska mak och för tankarna till lugn, ro och bekvämlighet.


(euf) bli någons maka;  ha könsumgänge. ”När hon drog sig tillbaka med honom, förde min fästmö mig in i sitt rum, och det gick som man kunnat ana — hon blev min maka.” (Casanova 1936/1700-t)


(sl) penis. ”Eller att Bertil Gärtner sitter framför sin TV och knådar sin kissmakaron i nävarna.” (LOB 1995) ”Så länge kommer Isadora och alla vi andra kåta kvinnor att mötas av mjuka makaroner och rabarbersvaj* varje gång vi får lust att vara de som tar initiativet.” (Sveland 2007)


(sl) hångla*. Från engelsk slang.


(eng sl) göra-upp-sex. Försoningsknull efter t ex ett tidigare gräl. ”Fast det så klart, om man aldrig bråkar på riktigt får man aldrig ha make-up-sex. Bara det är ju värt en dispyt då och då.” (Petra Axlund: Är alla så där jävla lyckliga? Metro 4/5-2006) "När jag bråkat med min tjej och vi har make-up-sex så får jag ett akut behov att 'märka henne' med min säd som nån form av revirmärkning." (Familjeliv (Anonym [revirmärkning] mars 2025)


se under rätt.


(fsv) make, älskare?  Frågetecknet efter älskare är Söderwalls (1891) och det är också följande citat: "frw tha wardher han thin make". (Konung Alexander. Utg. af G. E. Klemming 1862)


(am sl) laga en omelett. Här om att ejakulera* i en kvinnas öra och sen vika ihop örat.


(för sl) korv, kuk. Speciellt om pojkkuk. Från finskans makkara; korv.


(sym) fitta. Se även fisk (1).


(grekiska makro; stor, lång och philia; vänskap, kärlek) sexuell fantasi som omfattar fiktiva kvinnliga jättar.


(grekiska makro; stor och orchis, orchos; testikel) enormt stor testikel*.


(mil sl) fitta. (Langenfeldt 1947)  Makksa; ”mycket fet qvinsperson”. (Rietz 1867) Rietz jämför ordet med nordhögtyska mackelig; köttig, fet.


1  ”makt är sexigt” som både Napoleon och den amerikanske utrikesministern Henry Kissinger (f 1923) lär ha sagt. Den brittiske författaren Graham Greene (1904–1991) menade på 1960-talet att ryktbarhet och berömmelse är ett ”kraftfullt afrodisiakum*”. Och på 1970-talet sa hans kollega Saul Bellow (1915—2005) i en tv-intervju: ”Allt en författare behöver göra för att få en kvinna är att säga att han är författare. Det är ett afrodisiakum.” 2 (euf) för penis som i Gustav Frödings dikt En Morgondröm (se under censur) där det i femte sången heter ”... när hans unga makt av man trängde in i henne”. Se även milda makter.


en mycket gammal och vida spridd metafor för samlag. Adams (1982) berättar att latinets molo (mala) användes i denna betydelse redan under den romerska republikens dagar, dvs upp till 500 år f. Kr. ”En satt på honom tung som en säck och hon malde honom så stilla och obevekligt i sin oljerika djurmuskelkvarn, det flöt och det rann, svisk, svisk ...” (Anderberg 1979) I Utvandrarna (1949) ligger Ulrika i Västergöhl på skeppet och tänker tillbaka på det liv hon lämnat som byhora: ”Gack till Ulrika i Västergöhl, hette det. Hos henne får du avmalet! Och det var sant: I min kvarn fick varje bonde avmalet.”  "Där minsann, med Venusstoderna, behövde jag endast gno lite på marmorvårtan, bara gno lite grann för att mala av hela påsen." (Brunner 2020 s 164) Se även under påse.


(mil sl) falukorv*. Enligt Langenfeldt (1947) från Linköpings militärområde (MO).


(för sl) grekiska och skällsord (idiot). Även om runkare, onanist*.


(latin malus; dålig, ond och dictum; ord) fula ord. Uttrycket myntat av Ph.D Reinhold Aman (1936—2019)  som 1977 började enmansutgivningen av Maledicta: The International Journal Of Verbal Aggression (se vidare litt. förteck). För detta pionjärarbete har Aman blivit hånad, förföljd och fängslad i det pryda hemlandet USA, men också hyllad av världens maledictologer som förebild och ledande auktoritet på området. Maledictolog kallas den som sysslar med maledicta.


(eng) male; manlig och dom(inance); dominans. BDSM*- aktiviteter där mannen är den dominerande partnern.


(euf) ”kännes från Gbg som namn på nattkärlet”. (Hjelmqvist 1903) Se även nattkärl.


(sl) kvinnobröst.


(sl)  "Nordvästskånska för sperma".  (slangopedia.se)


(smn) kuk.  ”Malte och Sivan är namn som jag och min tjej kommit på. Det finns ju så få, om ens några, bra namn på kvinnans organ, kanske hänger det ihop med att det inte är så markant som mannens. Det märks ju inte minst i klotter. Mannens organ ritar man på några sekunder och det blir alltid en tydlig bild, hur dålig man än är på att teckna. Men kvinnans...” ( 30-årig man) Se vidare smeknamn.


(euf) förarglig händelse. Franska malheur sammansatt av mal; ond, dålig, och heur; öde, från latinet augurium; tecken. ”Hist.: sedan ca 1755.” (SO) Björkman (1937) har med ett par malörer. Den första hos von Krusenstjerna (1935): ”En författarinna berättar om sin barndom att hon vid ett tillfälle ’utsattes för en tråkig liten malör’, som för de flesta småbarn på den tiden vanligtvis brukade åtföljas av smisk på stjärten.” Den andra malören uppträder hos Bergman (1927): ”Även naturalia är representerade i denna grupp. Fru Kerrman har fått förebråelse av läkaren för att luften är dålig i gossens rum (sjukrum). Hon reflekterar: — Därför att en obetydlig malör hände omedelbart före doktorns inträde får man en sådan skymf i ansiktet.”


(sjö sl) ”chefsvärdinna på etablissement i Österns glädjekvarter.” (Dalnäs 2014)


(spa) avsugning. Se även suga, suga av.


(för sl o so) mammaknullare.


(spa) kuksugare*.


(sym) kuk, orm. ”Den här svarta mamban kan bitas, sötnos.” (Delany 2009) ”2011 var jag där med porrstjärnan Shay Lynn och strippan Tyson Brown, den sistnämnde känd för sin mambakuk som han alltid går runt och daskar i ansiktet på folk.” (Puma Swede 2012)


(för sl) kuk. Mamba* plus -ish som är ett vanligt suffix i förortsslang.


(smn) fitta.


(lat) bröst.  Även mamillae; bröstvårta.


(latin) bröst, bröstvårta.  Se även mamme. Ursprungligen i barnspråk finns därför i många språk i betydelsen moder eller kvinnobröst. 1 ”Hon skall bli mamma”, allmänt om att vara med barn. Det talas också i sammanhanget om att vara ”mammatjock” (Ång) och att vara på ”mammaväg” (Lpl). I Ångermanland talas det om att ”han fick henne på mammavägen”. Uppgift från Byrman (1989). 2 (din) mamma (för sl o so) kort för ”jag knullar din mamma”. Andra förolämpande mammauttryck är din mamma suger, sug min mammas död och din mamma är värsta horan samt alla knullar din mamma (syster) och du knullar din mamma (syster). " Han: Jag ska knulla din mamma. Hon: Jaså! Har du tröttnat på din egen morsa!"  Ryskan har job tvoju mat ; knulla din mamma.

Dessa och liknande uttryck är vanliga både i romanska och slaviska språk och även t ex i arabiskan och turkiskan. Svordomar med mamma motiv har tidigare i stort sett saknats i svenskan men numera är de etablerade i svenskt ungdomsspråk särskilt i invandrartäta områden. I nio fall av tio handlar dessa svordomar om mammor eller systrar, bara i något enstaka fall om pappor; t ex Din pappa knullar lärare! "Håll käften, din pissbög! Far åt helvete å knulla din mamma i arslet!” (Teratologen 2003) Se även maddefacker och engelska motherfucker samt mormor, pappa och släkt.

mamme
din mamma är värsta horan
din mamma suger, sug min mammas död


(sl) kort för mammaknullare*.


(för sl) vanlig svordom. Ordet har inte riktigt fått fäste, konkurrensen från motherfucker* är för stor.


(för sl o so) mammaknullare*.


(dial) Rietz (1867) om ”bröst, spene”.  Jämför latinets mamma, mammae; bröst, kvinnobröst, juver, spene och mamma (dial); dia. Det sistnämnda ordet har också använts i svenskan om kvinnobröst och det även i pluralis som följande exempel visar: ”Kiära Syra, lät mig få/ Klappa tina mammor små.” (SAOB och Moraeus Schonaeus ca 1685) Ordet kommer från barnspråket och förklaras av Stolpe (1984): ”Jollerlätet ma ma blev ett uttryck för modersbegreppet på grundval av barnets munrörelser vid modersbröstet. Kvinnobröst heter också mycket riktigt mammae på latin och däggdjur kallar vi mammaler. Här befinner vi oss alltså vid en av de få av språkets djupaste rötter som vi kan tryggt förmoda något om: mm-mm är barnets läte vid själva modersbröstet, under pågående amning. Så snart ett avstånd uppstår mellan läpparna och bröstvårtan, och barnet upprepar sitt naturliga sugläte, så snart är grunden lagd för ett ’rop på’ mamma.”


(hind) bröst.


(sl) kuk. Mammut är  ett utdött elefantdjur med väldiga krökta betar. Se även bete.


(för sl) kuksugare.


(sjö sl) uttrycket kommer, enligt Dalnäs (2014), från det rakvatten som kallades Floridavatten och hade hög alkoholhalt. Det kallades också mamsellpiss och ”brukade drickas av en liten, gravt alkoholiserad minoritet bland sjömännen.”


fsv man. Germanskt ord för mansperson. "Låt mina händer treva mer och mer/ där fram, där bak, emellan och längst ner/... tag av det vita linne som du bär./ Skam eller oskuld finns ej längre här./ Nu är jag naken, säg mig var du fann/ ett mer behagligt täcke än en man." (John Locke 1572—1631)1 (sl) mannens bästa vän, mannens hjärna, mannenes krona; kuk. 2 (sl) man kom och det gå’; orgasm*. 3 mannen; ”dököttet kring snoppen”. (Replik fälld av ung kvinna i Hobarts film Höst i paradiset [1996] och ”förstådd av äldre”.) 4 kvinnlig homosexuell. 5 som i den norska eufemismen snakke med en mann om toalettbesök. 6 the man with the masterplan (eng); man som knullar ofta.


(fsv) manads sot;  månadssjuka, menstruation. Även manadha blods time; menstruationstid. "then lönlik manatz soth som ledoga quinnor plegha ath haffwa om hon er alth for mykin." (mykin= stor?) (Läke- och Örte-Böcker. Utg. af  G.E. Klemming 1883—1886.)  Se även under mens, menstruation.


(euf) penis av manbar; könsmogen. Av lågtyska manbar; giftasvuxen. ”Hist.: sedan 1749.” (SO) Jämför manbarhetsprov; styrkeprov, bevis för att en man är manbar. ”Så fort den första vågen brutit sig mot bränningarna och ebbat ut steg Gullan upp ur sängen och hämtade i badrummet en välformad manbarhet, som lär kunna köpas i Paris. Hon spände på sig tingesten med några spännband och demonstrerade sin nya värdighet framför väggspegeln.” (Niles 1950)


(sl) mansbröst. ”Manboobs på stan? Bara kvinnobröst i badhuset blev regelrätt 2009. Att det sneglas på och fantiseras om nakna mansbröst på stränder och vid bassänger är det ingen som säger något om. Sexualiseringen av mäns bröst finns inte i det offentliga rummet idag. Men nu kommer det. Snart kanske vi vågar erkänna att vi går omkring och fluktar efter platta bringor med bröstvårtor.” (Ottar 4/2009) Se även boobs och chipstuttar.


(sym) små bröst. Efter frukten.


(sl) 1 kuk. Både som frö (mandel) och mandel i få mandeln i gröten; knull under mens.  Ordet kan även tolkas som man-del. 2 klitoris*. 3  ”en brakskit som man släpper av när man har en riktig klubba* på G så den letar sig förbi klubban och drar med sig en massa lukt”. (folkmun.se)


(sym) fitta.  Ett vetebröd med smak av bittermandel. Se även kubb.


(euf) manslem*. Könsmognad, manbarhet. Fornsvenska mandomber; manlighet, duglighet. ”Hist.: sedan 1345.” (SO) Bellman har i F E mandom;  mannakraft och potens. Enligt SAOB är mandom ett numera utdött ord i betydelsen ”sexuell potens (hos man) även konkret om manslemmen”. Thunander (1992) berättar om ett fall av misstänkt impotens: ”Först frågades hans föräldrar, om deras son hade varit med sitt rätta förstånd eller om de veta honom på sin mandom något fel hava och om hans ålder. Därtill de svarade, att han är 26 år och haver varit med sina rätta skäl och sinne och hans mandom fullkomlig.” "Han gjorde som hon ville men tänkte i sitt stilla sinne att om hon fortsatte att kräva så mycket av honom skulle hon snart få hans mandom att sina.” (Walker 1966) ”... medan muskelmusen muntert masserade/ mosade mobbarens mandom.” (Wahl 2004) ”Vid parningen delar mannen med sig af sin mandomskraft åt kvinnan, och det synes vara alldeles visst, att den halföppna lifmodermunnen* i sig upptager en del af den manliga säden, som ofta direkt insprutas i den med viss kraft.” (Kress 1905)


(sl) kuk. Det kraftfulla mandom förstärks ytterligare i mandomsdolk. ”Han körde in sin mandomsdolk mellan hennes stjärthåls sidenläppar, smekte henne på låren och sökte med vänstra handen hennes klitoris under kjolen.” (Apollinaire 1993) Se även dolk och mandom.


(sl) kuk. Egentligen jag, mig och mandroms; mitt, mina av romani mander; jag. ”Kanske berodde det på, att soldaten med sin tjocka mandrom redan trängt in ett stycke och på att slidan alltjämt var våt och glatt av hans säd.” (Salten 1983) Se även mandom.


(smn) kuk. I CupidZ (6/91) dyker ordet upp i en artikel betitlad Man — känn ditt kön, där andrologen Kenneth Purvis i förordet till sin bok En guide till mannens underliv menar att ”det för mankönet som helhet skulle vara ett svaghetstecken att också han skulle kunna ha svårigheter med sitt underliv”. Och Purvis fortsätter: ”Problem med ’Manfred’ skulle kunna underminera mannens status som skapelsens herre...”


(för sl) tönt, allan. ”Att spela mangas.” Källa: Latin Kings lilla slanglexikon (redlinerecords.com). Se även allan i brallan.


(sl) kvinnliga ben där vaderna är nästan lika kraftiga som låren. Mangelstockar används vid t ex mangling av lakan.  Se även under stock.


(euf) kuk. Tingest, knepig sak och ursprungligen ett dialekt ord av lågtyska manneke; docka, figur, diminutiv form av man. I Bryssel finns en staty av en ”vattenkastande” pojke kallad Manneken-Pis, en figur som blivit stadens maskot och stora turistattraktion. Statyn som är gjord av Hieronymus Duquesnoy d ä år 1619 har sitt ursprung i en legend om en pojke som med sin urinstråle släckte stubintråden för några terrorister, vilka planerade att spränga Bryssels rådhus i luften. ”... och den andre hade en så liten manick att jag inte kände om han var utanför eller innanför.” (Drougge 1999) "Hon hade ett stort fiskhuvud mellan benen. När så den där mannen skulle till, lagar kvinnan att han körde manicken i fiskhuvudet. Så knep hon till så att fisktänderna högg till i manicken." (Folksagan i Sverige 3 s 717) Se även mackapär.


(euf) runk, onani.  Handvård. Ordet från franska manucure; manikyr(ist) till latin manus; hand och curare; vårda.


här är det sexuella intresset fokuserat på stimulans av urinvägarna, vilket kan ske genom att t ex stoppa in föremål som fingrar, pennor, stickor och ljus i slidan.


(för sl) turkiska för bög. Används i invandrartäta områden också som skällsord, ”idiot”.


(jap) fitta. Egentligen våtmark. Ordet är så tabu i Japan att konstnären Megumi Igarashi år 2014 arresterades för att ha gjort en 3 D modell av sin egen manko. Se vidare under asoko.


se androgyn.


(åld) manligt kön. ”Hist.: sedan 1335”. (SO) ”Ren var skönhetens olyckspris av gudinnan betalat, vilken på Ida de två andra besegrat med fog; ren sonhustrun till Priamus förts från landet i fjärran, och uti Ilions borg satt hon där nu som gemål; samtliga svuro en ed den förnärmade maken att hämna; skymfen, som drabbade en, gällde för alla som skäl; nesligt — om icke det skett på hans moders böner— Achilles hade sitt mankön dolt under en släpande dräkt.” (Ovidius 1925)


(euf) kuk. ”Hur skulle hon kunna stå emot det väntande anfallet, så skickligt anbragt, pekande med manlighetens spjutspets rakt mot hennes sköte.” (Walker 1966) "I själva verket, hävdade hon, hade äktenskapet aldrig fullbordats; inte ens på bröllopsnatten hade han kunnat 'visa någon manlighet'." (Västerbro 2025 s 250)


(euf) manslemmen, där fenomen = företeelse, underverk*.


(sl) homosexuell relation. Se också tjej-tjej och kille-tjej.


(sl) sperma*. Jämför skum.


(åld) knull.  Man och hustru; äktenskap. Också ett  kortspel. ”Vad gör det dessutom nu mera, om han gör en robbis, sedan han kanske hundra gånger lekt mannaviv med henne.” (Hallenstierna 1972/1700-t)


(lmo) kuk. Se även huvud.


(sam) mens, menstruation.


(no sl) runk, onani. Norskan har även munn-til-munn-metoden om att kyssas. Uppgift från Tryti (1985).


se fula fingrar.


(lmo) manlig motsvarighet till mensen*.


(euf) klitoris*. År 1612 skrev läkaren Jacques Duval bl a följande: ”På franska kallas den ’den kvinnliga kuken’ och ’mansföraktaren’ och kvinnor som är beredda att erkänna sin liderlighet kallar den ’sin stora fröjd’.”


(so) bög, homosexuell.


fornsvenska manz limber, latin membrum virile*. ”Hist.: sedan början av 1500-talet (Läke- och örteböcker).” (SO) Ofta använt, rumsrent uttryck för kuk. ”Den af mannens lemmar, hvarmed aflingen förrättas.” (Dalin 1850). Hos Kahn (1944) beskrivs manslemmen som: ”en ungefär fingerlång, vid vilotillstånd slappt nedhängande hudlapp vars främre ända påminner om hatten hos vissa svampar (Phallus impadiaus). I manslemmens längdaxel löper urinröret”. ”Jag fick plötsligt den tanken, att jag skulle skaffa mig en hårbeläggning som de vuxna och tillverkade för min räkning en tjock tegelbeklädnad att trä över  min lilla outvecklade manslem." (Lidman1952) "... den allmänna uppfattningen om kungens könsorgan var att hans 'manslem var smal och vek vid roten men stor vid toppen på ett sätt som gjorde att han inte kunde få erektion'. Därför hade hans läkare låtit tillverka ett ihåligt rör av guld som fördes in i drottningens vagina så att Henriks sperma kunde hällas däri. Trots upprepade försök misslyckades inseminationen, eftersom sädesvätskan enligt hovfoket var 'vattning och steril'." (Bagerius 2017)  Kungen ifråga var Henrik IV (1367—1413) av England.


1 (sym) starkt erotisk och sexigt utmanande kvinna som männen faller handlöst för. NEO har ”hist.: sedan 1900”. "Även  om mina exempel enbart består av män, så framgär det bland annat av heliga Birgittas svavelosande  visioner att det också fanns mansslukande, sexuellt frigjorda  stormannakvinnor." (Lindström 2021) 2 (so) om allmänt lösaktig kvinna. "Hon får leva med ryktet som mansslukerska och vandringspokal*. (K Lind 2018) 3 (lmo) fitta. Se också vamp.


(åld) se tol.


(euf) kvinnobröst.  Handklaviatur på orgel eller cembalo. ”Hist.: sedan 1743; bildn till lat manualis; manuell till manus; hand.” (NEO) ”... avtäckte han nu hennes bröst för sin egen känsel och allas vår åsyn; men åh! vilka utsökta manualer för kärlekens dyrkan!” (Cleland 1965/ 1749) Se även manuel.


(latin manualis; det som företages av handen) i den betydelsen (onani) finns ordet med hos Hertoft (1989).


(för sl) runka, onanera. Jämför manuel.


(åld) barn. Enligt Byrman (1989) i det ålderdomliga  ”hon ska få manus”. Från Nuckö i Estland.


(latin manus; hand och stupro; skända), "onani" (Hertoft 1989).


(sl) manshora, manlig hora. Här om playerkille som har ett sexuellt förhållande med en annan man. Se också player.


(am sl) en sandwich* mellan två män och en kvinna.


(fsv) menniskoträck. "blanda vid . . . litin manx söör (för manzsöör)" (Läke- och Örte-Böcker. Utg. G. E. Klemming 1883 —1886.)


(arab) bög, homosexuell. Bokstavligt "tar emot kuk".


(fsv) mö, jungfru.  (se do)


(sl) 1 ändtarm; för chokladens skull. Kotsinas (1996) har maraboudalen; ”stjärten” noterat 1912. 2 bög.


(port) kvinnobröst. För likheten med den latinamerikanska kalebassen, en klotformad gurkväxt.


(för sl och so) prostituerad, hora.


(lmo) hon har margarinben; dvs benen är lätta att breda ut. Se även lättmargarin och ben.


(för sl) från spanskans maricon; bög  och maricona; flata* i invandrartäta områden.


(dial) milt kraftuttryck. (ORB)


(sym) 1 vattna marken; pissa utomhus. 2  kvinnans könsorgan. ”Han tog massagestaven som hon hade lagt vid hans sida och lät den glida in i hennes savande marker.” (Nyström 2003)


(sym) avföring*. ”...och följaktligen lät han Zéphire skita i sin mun och befallde Augustine att komma och äta upp marmeladen vilket denna vackra och intagande flicka gjorde och sedan spydde hon tills hon blödde.” (de Sade 2005/1785)


(åld so) med hos Bellman bl a i F E nr 40: ”Mer vatten hit, Maroder...”


(sl) fitta. Även snatta, stjäla.


(sl) kuk. Se även dolk.


(sym) fitta, fitthår.


(åld so) drummel, lymmel. Av franska marufle sidoform till marod; utmattad, trött. "Era sabla* marufflar, kalla ni de´ för att marschera, hva?" (Glädjens blomster. Sthlm 1902)


(sym) fitta. Taggfenig fisk med stort huvud och väldigt gap.


1 (sl) lägga en maräng; spy.  Maräng är  ett sprött bakverk av äggvita och socker. 2 enligt Burman (2012 s 181) är maring; maräng: "det knappt märkbara bakverk, som somliga kallar mödomar".


enligt Byrman (1989) ett slangord från Dalarna. ”Hon är på masen”; hon är gravid. Kanske från masa; röra eller förflytta sig tungt och trögt.


(dial) ordet från A Lidarängs bok Lurel och Smesa (1982) om västgötska personnamn i muntlig tradition, där det översätts med gassa, värma, ge stryk, idka könsumgänge. Och Lidaräng tillägger: ”Därav öknamnet Kullemasarn.”


den som utövar maschosism*.  SO har ”hist.: trol. sedan början av 1900". "Masochisten: Slå mig! Sadisten: Nej! " Se även sadism.

.


(sl) 1 kuk. Formlikhet och rörelsebeskrivande t ex ”slingra som en mask”. ”Han har inga sköna lockar utan hans huvud är skalligt, ingen liten mjuk metmasksnopp utan en stor och grov och lystet erigerad manslem.” (Kværndrup/Olofsson 2013) ”Jag är nämligen en classy tjej som kan få vem som helst, och med ’vem som helst’ menar jag killar vars kukar är större än den där daggmasken du har mellan benen.” (Suhinina 2007) ”Herrejösses då, en sån liten mask!” (Salten 2009)  Tysk slang har Made; kuk, och Made im Käse (mask i ost); kuk i fitta.2 hänga in masken; knulla. ”Fan vi hinner ju knappast hänga in masken, klagade Willy och jag instämde.” (Wik 1973) 3 mödom, jungfru i uttrycket spara den till maskarna; förbli jungfru hela livet. 4 räkna maskarna om en som är död och begraven. 5 mask, i betydelsen ansiktsmask, sexuell avvikelse där någon tänder på en partner som bär eller tar av sin mask.


(åld) 1 kvinnligt könsorgan. ”Mors maska å fars taska/ å brun stut/ allri ska min eld slockna ut.” (af Klintberg 1967) Schön (2004) har med samma vers i en något annorlunda ordalydelse, upptecknad i Västmanland, under uppslagsordet eldböner; ”Mors maska, fars taska,/ sket fitta och ballsnus,/ nu skall min eld ej slockna ut.” Bengt af Klintberg påpekar att maska som benämning på det kvinnliga könsorganet är okänt i svensk folktradition. 2 tappa en maska eller där gick/rök en maska.; fjärta, fisa. Rietz (1867) har maska, mäska; fjärta, som dialekt från Småland. Här är nog ursprunget den mäsk som används bl a vid tillverkningen av öl och jäst, och som kan kopplas samman med jäsning och gaser, vilket ger upphov till en mindre angenäm lukt. Jämför mäska (sl) med samma betydelse.


(sl) könsorgan. ”Och innan examen var avslutad hade hon med ögon och fingrar gjort sig väl bekant med hela machin och dess tillbehör. Hennes beröring var på väg att göra en explosion, som jag med möda återhöll och som förmådde mig att avbryta demonstrationen.” (Hallenstierna 1972/1700-t). I sin bok Sexuell impotens (1914) liknar Henrik Berg ”mannen vid ägaren af en dyrbar maskin, som ej vet hur han skall använda den. Tänkom oss vildar, som få ett piano. De dunka på tangenterna, de låta stålsträngarna rosta. Det är deras fel och deras okunnighet och oskicklighet att ej ljufva toner frambringas, skänkande glädje och harmoni och lycka”. Enligt Darnton (1996) framstår kropparna i de erotiska scenerna som maskiner. ”Vätskor, fibrer, pumpar, hydrauliskt tryck — sådant är sexualitetens väsen.” Denna maskinmetafor var ”ett arv från 1600-talets mekanistiska filosofi och hjälpte senare libertinerna* att göra världen begriplig”.


enligt uppgift från manlig pensionär i Gävle, ”kåt fitta som knullar lidelsefullt med motjuck”.  Niclas,  en 40-årig Marstrandsbo,  kontaktar mig mejlledes och berättar att hans första bekantskap med ordet var 1992 då hans yngre bror Eric berättade en saga som han försökte få med i skoltidningen. Maskinfittan  är med största sannolikhet ett resultat av vild och härlig fantasi från min bror Eric och hans kamrat Alexander. Den senare berättar "Jag minns att ni hade ett fotbollsspel. Där kunde man ändra namn på spelarna vilket vi tyckte var hysteriskt roligt. En av spelarna där döpte vi troligen till Maskinfittan eller så hade någon annan redan gjort det."


(sym) ”Han gick på upptäcktsfärd från övre däck (brösten) via mellandäcket (magen) ner till maskinrummet (fittan).” Se även rum (1).


efter den österrikiske författaren Leopold von Sacher-Masochs (1836—1895) skildring i romanen Venus i Päls (1870) om en man som känner sexuell vällust av att låta sig pinas både kroppsligt och själsligt. Maschochism innebär att njuta sexuellt av smärta och/eller förödmjukelse samt kontrollförlust. Det var den tyske psykiatern Richard von Krafft-Ebing (1840—1902) som lanserade termen 1896 sedan en anonym manlig berlinare gett honom uppslaget. Det är fråga om ett tvångsmässigt behov av att bli förnedrad och att underkasta sig eller låta sig utsättas för fysisk och psykisk smärta, ofta i ett ritualiserat sexuellt scenario, med vars hjälp man når sexuell upphetsning och orgasm. Agneta Tröjer berättar i artikeln Sado-Masochism — historien bakom ordet (Kulturen 23/2007) att Krafft-Ebings klassificering betydde en social katastrof för den ännu verksamme Sacher-Masochs och att han var förtvivlad över att hans namn använts för att beskriva en perversion.

Den schweizisk-franske författaren och filosofen Jean-Jacques Rousseau (1712— 1778) var en typisk masochist och han har skildrat sin sexuella inställning i första delen av sina bekännelser. Kahn (1944) skildrar ett annat fall av masochism: ”Det rör sig om en ogift man i fyrtioåren, en förståndig och sympatisk man i god social ställning. Men då och då fick han ett anfall. Han gick hem till en viss kvinna och betalade henne för att få rengöra hennes kakelugn. Medan han i naket tillstånd gjorde detta och medan hon såg på och manade honom att göra kakelugnen riktigt fin, fick han stånd, orgasm och sädesavgång.” Se även parafili och sado-masochism.


som kännetecknas av maschosism*. ”Hist.: trol sedan början av 1900-talet.” (SO)


(för sl) tönt (mer el mindre). Källa: Latin Kings slanglexikon (redlinerecords.com).


(euf) kuken i herreroll. Från engelska massa (negerspråk); en förvrängning av master; herre.


(franska av masser; massera som antingen kommer från arabiskans mass; beröra, hantera, trycka eller grekiskans masso; knåda [om bröd]). Massage ”hist.: sedan 1871”. (NEO) Intimmassage är olika former av betald sex som utförs på en massage- eller sexklinik av en massös. Massagen utannonseras, enligt Hertoft (1989), som dansk, esperanto, fransk, grekisk, italiensk, norsk, pariserfransk, spansk, schweizisk, svensk, thai eller tysk beroende på vilken aktivitet som gäller.(Se vidare under resp uppslagsord.) Hertoft berättar vidare att ”’Mjukt’ är olika former utan våld, ’hårt’ är massage med fysiskt våld, ’bizart’ är helt efter sexuella önskemål, ’cocktail’ är en blandning av olika slag. ’Babymassage’ är att bli ompysslad som ett spädbarn med puder, blöjor tröstande ord osv”.  Graugaard (2001) har intimmassage en eufemism för prostitution.


massagestav
dildo
godmiché
olisbos och vibrator.

sexhjälpmedel (istället för äkta vara). Enligt Englund (2003) så börjar massagestavens historia med svensken Gustav Zander (död 1920), ”vilken som ung student fått idén till mekaniska träningsapparater då han ledde gymnastiska övningar vid sina systrars flickpensionat i Halland.” Tanken var att använda maskinerna för att träna patienter med olika led- och muskelbesvär. År 1865 öppnade Zander sitt första medikomekaniska institut i Stockholm och idén och maskinerna spreds sen snabbt över världen. Utifrån Zanders idéer skapades sedan 1869 den första riktiga genitala vibratorn av den amerikanske läkaren George Taylor. Den första batteridrivna vibratorn var svensk och byggd omkring 1875. Maskinen ifråga var tämligen liten och lätthanterlig, gjord av mässing, med trähandtag.

”Men sängen var ett problem. Jag dundrade på med löskukar och CocaCola-flaskor och gröna massageapparater av plast från Japan. En stor en i fittan och en liten en i ändan. Alla regnbågens färger. [...] Men ingenting hjälpte. Hon kom alltid ända till den skälvande gränsen för orgasm och drog sig sedan darrande undan, skälvande och matt i knäna.” (Jong 1977) ”En massagestav är ofta bra att börja med för den som aldrig använt någon sexleksak. Massagestaven använder man utanpå kroppen. Den som vill gå vidare skaffar en dildo som kan föras in i slidan.” (Vilken vibrator ska jag välja? Ottar 4/97) Ett exempel på massagestav är guldtoppen med så stark motor att den går genom både kläder och täcken. Tänkt att bara användas utanpå kroppen, men kan också brukas som dildo då försedd med kondom. Se även dildo, godmiché, olisbos och vibrator.


ibland täcknamn för bordell.  SO  har ”hist.: sedan 1930”. Se vidare under massage, intim.


(euf) tung, kraftig. ”Hon är massiv”; gravid, havande. (Byrman 1989)


(lmo) missuppfatta totalt.


(sym) kuk. Grundbetydelse stång*. ”Den fällda masten restes på nytt och hon hissade triumferande de segel, som skänkte henne en kärleksresa.” (Meurling 1973:2) ”Mmm, du har en stor, präktig knullmast.” (Aktuell rapport 35/92) Påträffats förstärkt till min myndiga mast. ”Den odågan låtsades sova medan skjortan svällde som ett segel över det eviga köttets mast.” (Aretino 2008)


(sl) onanera, runka.


(sym) ett enormt knull. Mastadont är ett utdött släkte av elefantdjur.


grekiska mastos; bröst och ektone: utskärning. En operation som gör bröstkorgen platt genom avlägsnandet av bröstvävnad. Används i transsammanhang och vid bröstcancer.


(eng) mästare, härskare, härskarinna i ett sado-masochistiskt* förhållande.


(sym) (jätte)kuk. Efter mastodont; mammut*.


(sl  "ett rejält och svängigt knull fullt med finesser". (slangopedia.se)  Mastodont benämning på diverse utdöda elefantdjur t ex  mammut*. I överförd betydelse står mastodont för en väldig företeelse.


(lat) av masturbor; masturbera, troligen av latin manus; hand och stupro; besudla. Laqueur (2004) menar att orden masturbor och masturbator  först förekommer hos den romerske epigramdiktaren Martialis (ca 40—104) och att de är sällsynta i latinet. Masturbation, ”hist.: sedan 1797” (NEO) och masturbera sedan 1902.

Enligt Laqueur dyker ordet, i dess moderna stavning masturbation, första gången upp i engelskan 1708, i en skrift av John Marten, författaren till boken Onania. (Se vidare under onani.) Hertoft (1989) menar att det finns också en annan tolkningsmöjlighet: ”mas turbatio; stimulering av membrum”.

Adams (1982) anser att etymologin bakom vårt ord är ett mysterium, men han ställer sig inte helt avvisande till manus och stupro, medan han däremot tar avstånd från den tolkningsmöjlighet som Hertoft redovisar och som har en viss Judith P. Hallett som upphov.

Alfred Kinsey menar att ca 90 procent av alla män masturberar någon gång i sitt liv. Siffran för kvinnor är betydligt lägre, ca 25 procent. Enligt Kahn (1944) masturberade Diogenes öppet på torget och sade: ”Så synd att jag inte kan stilla min hunger lika lätt!” Tyvärr säger Kahn inget om vilken av de många grekiska filosofer med detta namn som avses.


(fr lat) onanist, runkare. Jämför masturbation. ”Hans största, om inte ständiga, rädsla var ju att jag skulle bli onanist eller ’masturbatör’.” (Lidman 1952)


se ugn.


(sl) 1 tacka för maten; skita. 2 i ryskan  betecknar mat  ett grovt och obscent slangartat sätt att uttrycka sig, baserat på ett specifikt mycket rått ordförråd som brukas i Ryssland och i andra länder med slaviskt språkbruk.


se fisk (5).


(sl) att hångla med någon av kvinnokön. Stimulera en kvinnas kön.  Folkmun.se förklarar ”liknelsen med den lätt kupade handen man använder när man ger en morot till en häst”.


(sl) se katt (2).


(nyo) SAO (2013) har ”en kvinna som ligger med många män men som inte vill ha en relation”.  Mata Hari (1876—1917) nederländsk dansös och påstådd spion.


(sym) fitta. ” ...när raspen* redan är utsläppt och ser fram emot det hela — [...] och inte har lust med något bråk mellan sin egen och matarens ägare, för mataren är det enda den just då har i sitt lilla men växande huvud.” (Hûlová 2015) Och från samma källa. ”...liten skolflicksuniform med kort kjol och knästrumpor och framför allt med förmataren slätrakad, varken mer eller mindre.”


(sl) gå en match; knulla. ”Han: — Vad sägs om en match? Hon: — Bara om jag slipper starta i underläge!”


(latin matellio) nattkärl. ”Hon sökte upp matellan, nattkärlet, och lät en del av gårdagens vin hamna där, först bakvägen, sen framvägen.” (Lundgren 2001) ”Miximvs in lecto fateor peccavimvs hospes si dices qvare nvlla matella fvit.” (Hunink 2011) [Vi har pissat i sängen. Jag medger att det var vårt fel, gästgivare! Undrar du ’varför?’ Vi hittade ingen potta.]


(för sl) mammaknullare.


(dial) "hemligt hus."  (Ordbok Öfver Helsing-Dialecten 1841) Se hemlighus.


har inget med sex att göra  utan handlar om en kulinarisk njutningsfest för ögat. Matporr kan t ex utgöras av "den dignande buffé av kockprogram som kan ses på tv och streamers".  Eller så kan den presenteras i filmer som indiska The Lunchbox (2013), danska Babettes gästabud (1987) och Lasse Hallströms Chocolat från år 2000. Samtliga uppgifter från Ottar (1/2019).


(lat) moderliv, sköte*. Adams (1982) berättar att någon gång under Kejsardömet (31 f Kr—337 e Kr) blev matrix tillsammans med vulva ett av de mest använda orden för ’sköte’. Ordet överlever i den betydelsen i flera romanska språk bl a i italienskans matrice.


(sl) ha matsex, förklarat bl a i följande citat ur Belle de Jour (2006): ”Jag har aldrig någonsin fått betalt för att slicka av någon chokladsås eller låta någon slicka av mig. Privat tänker jag dock gärna på mig själv som en utmärkt och omsorgsfullt bevarad maträtt (observera dock att det inte gäller instoppade grönsaker som man ändå inte äter sedan).” ”Att leka med maten kan kännas lite förbjudet och smutsigt men vara väldigt sexigt. Dessutom går det att pynta och dekorera kroppen väldigt snyggt med mat, till exempel genom att måla med chokladsås eller spritsad grädde.” (Delilah/Flodman 2007)


(sl) ligga matsilver; knulla sin hustru. Matsilvret hör ju till hushållet precis som hustrun gör.


(sl) 1 matta, bullmatta, hallmatta, entrématta; fitta med tanke på behåringen.  Engelsk slang har welcome mat; om samma fenomen. 2 lösaktig kvinna. Se även madrass. 3 kliva över röda mattan, lägga nyckeln under mattan; avlida, dö.


(swa) fult språk.


(sl) knull. Langenfeldt (1947) menar att ordet kan härledas från finska maksaa; kosta, betala, från vilket vi har maksa (dial); kosta. Kanske då om knull med prostituerad, där förspelet ofta inskränker sig till frågan: Vad kostar det? Kotsinas (1998) har maxa draget; ha samlag.


(sl) max, maximalt med sexuell utstrålning och charm. Se även sexbomb.


(sl) ståkuk. Se också fralla (2).


(am sl) knull där deltagarna är insmorda med matolja.


(sl) förförare*, charmör. MDK (eng sl) Murder Death Killer.


(sl) kuk. Från engelska meatloaf; köttfärslimpa. Se även limpa.


(latin meatus; gång, öppning och grekiska ourethra; urinrör) urinrörsöppning.


(sym) berömd vallfartsort inte bara för muslimska pilgrimer utan också för nödiga, dit de kan vända sig och få lindring för sina trängande behov. ”Toaletten heter Mecka: Det är en länga utedass in mot skogen. Ella springer genom gräset, som är fuktigt på morgonen. Hon väljer ett rum närmast Frökendasset. Hålet i mellanväggen är tilltäppt med en hård tuss toalettpapper. Hon kan höra att ingen är därinne. Det finns mycket att läsa på Mecka. Väggarna är fulla med bekännelser och utrop. Kollo är lajban! Misse och Månsa. Höjden av tålamod? Skura Västerbron med en tandborste! läser Ella där hon sitter huttrande i sitt trånga nattlinne.” (von Born 1981)


1 enligt Byrman (1989) elliptiskt för ’med barn’. I Värmland säger man ”hon ä mä” om gravid kvinna. 2 dansk prostitutionsjargong för användandet av kondom*.


(sym) rövhål, ändtarmsöppning. ”Dra upp kjolen! Detta energiska yttrande var en tillräcklig befallning.; jag inte bara erbjöd medaljen utan jag förde den så nära denne professionelle libertins näsa jag kunde.” (de Sade 2005/1785)


(dial) med dem. "Havande med de små"  (Ordbok Öfver Helsing-Dialecten 1841).


(so) 1 elev som går mediaprogrammet på gymnasiet. 2  person som gör allt för att få uppmärksamhet i media.


(eng) sexuell avvikelse som tänder på fenomen av medicinsk art. Se även fetishism.


(eng) mispel, en sorts rosväxt.  Grose (1985) har "medlar; a fruit, vulgarly called an open a-se, of which it is more truly than delicately said, that it is never ripe till it is rotten as a t-d, and then it is not worth a f-t." Nyckelorden här är förstås arse*, turd (skit) och fart (fjärt)*.


grekiska medos; fallos och lalein; babbla. Obscent språk om och kring fallos.


(dial) pissa. ”Kasta sitt vatten, pissa ’meja’ (sägs blott om hästar och boskap)”. (ORB) Jämför mig, miga.


(dial) kvinnans könsorgan.  Liten mås av tyska meev(i)ken, diminutiv till meev; mås. Rietz (1867) har också ’mäffika; liten mage’.


(euf) djävulsk.  ”Hist.: sedan 1841”. (NEO) Från Mefistofeles, namn på djävulen enligt Faustsagan från 1500-talet.


(dial o åld) även megje, mee, mie, mi,  1 penisord från olika delar av Sverige. Främst avses häst- och tjurpenisar. (Rietz 1867) Lång (1995) har tjyrameg, tjuramie, tjurapese (se pese); tjurpenis och tillägger "torkad ofta använd som piska, klädd med läderflätning”. ”Gif qvinnan döpelsevatten eller litet af hjortemie (penis) så blifver hon fruktsam.” (Rääf 1946) Och från samma källa: ”Skaf en Räfmege ren, tag honom i munnen och kyss den flicka hvars umgänge du eftersträfvar och stryk obemärkt med fingret litet saliv på hennes kjortel.” 2 meg (dial) mest om kreaturspiss, men Ihre (1766) har enbart piss. Se även mig, miga.


(sl) stor kuk. Mega; en miljon gånger den givna storleken. Grekiska megas; stor.


(dial)  ”Megastämma. Han förmådde inte pissa. Pisset gick ut i kroppen.” (Lindgren 2010)


(dial o åld) Rietz (1867) har värmländska för pisspotta* och han jämför ordet med plattyskans miepott. Se även miga, mege; pissa. I Närke talade man om migbytter och ungar som vätte ner sig kallades migoxar.


(so) grekiska megaira. I grekisk mytologi  en av de tre erinyerna som romarna kallade furierna. Den avundsamma och fientliga Megära bodde med sina två systrar i underjorden och skapade  tvedräkt och vrede bland människorna och fick dem att begå brottsliga handlingar. I överförd bemärkelse betecknar Megära en oftast åldre grälsjuk satmara.


(lat) pissa. Meio var precis som mingo* inte helt rumsrent men inte heller vulgärt. De romerska männen pissade offentligt överallt och det är svårt att bli upprörd över ord för något som var så vanligt förekommande. Det klassiska latinets micturire blev med tiden den gångbara medicinska termen för att pissa.


(sl) kvinnobröst bl a hos Langenfeldt (1947).


(sl) knulla. Från engelskan make; göra och love; kärlek.


(sym) kuk som i danskans bossejærn (ett slags mejsel).  "Torget fylldes av krutrök som snart drev mellan husväggarna upp till Hötorgstrakterna och in genom fönsteret till sovrummet dit jag redan hunnit anlända och där jag låg under täcket med mitt manliga kön, min köttmejsel kallad, hamrande hårt i det sköte som var min hustru Anna Rellas." (Brunner 2020 s 461)


(euf) mejsla hål i (på) någon; knulla.  ”... väntar tåligt på mellanakten för att få kasta sig över sin hustru och mejsla hål på henne.” (Miller 1934)


(dial) åtrå enligt Lundblad/Josefsson (2021) som också har uttrycken ha mek på; och meka på; åtrå, tråna efter. Turkiskan har mek; knull.


(sl) bajsa* (om nyfödd).


(grek) sexuell avvikelse där man tänder på mekaniska ting.


(lmo) penis. Ordet endast återfunnet i Farmors fräckisar (Palmenfelt 1994): ”Han slog ett snöre om mekaniten sin, drog den bakåt mellan benen och knöt fast hängslena på ryggen” och ”Då sprätte mekaniten fram som en stålfjäder och smällde kärringen i ansiktet samtidigt som den sprutade ögonen fulla på henne”.

På min förfrågan, om han har någon förklaring till mekaniten, svarar Ulf Palmenfelt att han bara stött på ordet vid ett enda tillfälle, nämligen i en samling uppteckningar i länsmuseet Murberget av folkskolläraren Levi Johansson (1880—1955) från Frostviken i Jämtland. Berättare är hemmansägare L P Mikaelsson, född 1848, och bosatt i Stabbersmark, Arnäs socken. Palmenfelt menar att ordet kan vara dialektalt eller Johanssons eller Mikaelssons egen uppfinning.

På Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i Umeå (DAUM) finns inte ordet belagt. Däremot finns ett par belägg i Språk och Folkminnesinstitutets i Uppsala (SOFI) samlingar och det från Nederluleå (Nb) med betydelsen ”mekaniker, uppfinnare, skicklig och händig person”. Birgit Eaker på SOFI menar att man kan jämföra ordet med mekanik; inrättning, anordning, mekanism. Därifrån är steget sedan inte långt till användning om mannens könsorgan.


senlatin meconium av grekiska mekonion; vallmosaft.  Även kallat barnbeck. Det nyfödda barnets första avföring. Vanligen mörkt grönfärgad på grund av att den innehåller gallfärgämnen. Fostret kan också ha avföring under själva förlossningen med grönfärgat fostervatten något som kan tyda på syrebrist hos barnet.


(rom) smutsig, skitig.


(åld) blanda (se do) enligt SO "Hist.: sedan 1650; till fra méler; blanda ur lat miscere; blanda." En ren flicka gift kan aldrig lämna kärlek för sin man, därest hon ej melerat sig med andra." (Linné [1700-t] 2022 s 20) Se vidare beblanda, beblandelse.


(sk) vapnet man skjuter av när man släpper väder. Se även grötbössa.


(isl) hora, prostituerad. Efter ett föredrag om ”fula ord” hos Burlövs Rotaryklubb i maj 2014 kommer islänningen Sverrir Einarsson fram till mig och berättar om ordet mella. Enligt honom är ursprunget till ordet franskt och kommer från mademoiselle. I början av 1900-talet fiskade franska sjömän runt Island och några av dem inledde förhållanden med isländska flickor. När fiskarna sedan återvände till hemlandet uppehöll några kontakten med flickorna med hjälp av brevväxling. De adresserades då med ordet mademoiselle som förkortades Mlle. Den här brevväxlingen mellan de inhemska flickorna och utlänningarna ogillades av många islänningar och flickorna mobbades och kallades för mella. Ordet har sedan spridits i språket och enligt Sverrir Einarsson blivit ”den vanligaste benämningen för alla kvinnor som är lätta på foten eller säljer sin tjänst.”


(euf) 1 könsorgan; lägesbeskrivande. ”Finns inget bra ord. Använder mest omskrivningar typ mellan benen o dyl.” (Uppgift från 28-årig man) ”Och så tar han opp en sedel ur fickan, skrynklar ihop den och stoppar in den mellan benen på henne...” (Miller 1952) 2 mellan benen, mellan lakan, mellan lår; könsakten. ”Ge henne en tusan djävul mellan benen.” (Salten 1983) ”Att äta tillsammans med någon för första gången är svårt för mig och speciellt nu när det handlade om en person jag förhoppningsvis snart skulle ha mellan mina ben.” (Hämnden ur Närstrid:Vanessa 2005) ”Jaså inte! Vänta bara tills du kommer mellan benen på henne, ska du få se!” (Harris 1965/1900) Man talar om interkrurala samlag (latin inter: mellan och cruralis; som hör till sken- eller smalbenet).


se under ben.


se perineum.


(sl) en genomsnittligt snygg tjej. Snyggare än bottengäris men inte så snygg som topgäris.  Se supergäri. Uppgift från slangopedia.se.


(euf) knull. ”Den gamle greven Silverpropp/ så talade till ättens hopp:/ Om hungern härjar i din bål,/ så ät för böveln MELLANMÅL!” (Lidman, Kärlek 7/1967)


(sl) när man skiter så mycket att det krävs en extra spolning, mitt i handlingen, för att få rum med allt. Eller så kan man mellanspola för att få bort besvärande lukt.


(sl) knull med tillfällig partner. Se även lösnummer.


(sl) tillfällig partner som man träffar mellan ett par mer seriösa förhållanden.


(rom) penis.


(lmo) melodifestivalen, mellon. Enligt slangopedia.se kommer  "öknamnet sig av att 'mellon' är väldigt poppis bland stereotyperna inom HBQT*- rörelsen, samt av att dess festivalgeneral är en av Sveriges mest profilerade gaypersonligheter".


(grek) melos; sång och lagnia; lust. Att bli sexuellt upptänd av musik.


(sl) 1 fitta. ”Hon hade en fitta som en mindre melon [...] och minst lika saftig.” (Jonas Cornell, Kärlek 4/1965) ”... hon fick fram skrevet (förut det vackra stallet nu en uppfläkt melon) nästan ut i gatan (sett ur hennes synvinkel) och naturligtvis höll jag kvar mitt grepp — och dök nu in i hennes melonskål där sockret rann och sjöd.” (Knud Holst, Sänghästen 1987)  Lindell/Thorbjörnsson-Djerf (2008) har melon (rom); underliv. 2 i plural skinkor. ”He kissed the plump yellow smellow melons of her rump, on each plump melonous hemisphere, in their mellow yellow furrow, with obscure prolonged provocative melonsmellonous osculation. (Joyce 1922) ”Kysste hennes bakdels feta, släta, heta, gula, doftande meloner, på båda de feta melonlika halvkloten, i deras släta gula fåra, med mörk lång melonsmakande kyss.” (översättare Thomas Warburton 1946)

I en senare översättningen av Erik Andersson (2012) finns inte längre några meloner med utan där låter det istället så här: ”Han kysste hennes rumpas buktiga fruktiga luktiga pumpagump, på vardera buktande pumphemisfären, i deras buktiga fruktiga fukt, med smygande utmanande pumpfuktiga stusskyssar.” 3 meloner, mells; om (stora) kvinnobröst. ”Runt halsen hon hade brun trästaty som tittade fram mellan melontuttarna.” (Khemiri 2004) Även vattenmeloner. 4 okluven melon; oskuld. ”Det är ’yinkraften’ från en flicka ’som ännu inte fått sin röda melon kluven’ som domaren är ute efter. Den ska stimulera hans vitalitet.” (SvD 6/10-2005: Erik Löfvendahl ”Kina som en röd dröm”.)


(sl) behå. Se även hållare och säck.


latin membrana; tunn mjuk hud, hinna. Här om mödomshinna*, hymen*. ”Nu, måste jag göra en direkt perforeringsstöt mot membranet, sa jag. Ni får bereda er på en lätt smärta.” (Eckerbom, Kärlek 11/1969)


(latin membrum; lem, kroppsdel och muliebre; kvinnlig) kvinnans könsorgan, klitoris.


(lat) av membrum; lem, kroppsdel och virile; man(s). Enligt Adams (1982) dyker membrum virile upp första gången hos den nordafrikanske teologen och författaren Tertullianus (död ca 220 e Kr). ”visst hör du slemhinnernas maktfullkomliga sirénsång! membrum viriles triumfmarsch genom seklen!” (Teratologen 1998)


(för sl) turkiska för kvinnobröst.


(för sl) kvinnobröst.


(för sl) bröst. Källa: Latin Kings lilla slanglexikon (redlinerecords.com).


(grekiska mainas till verbet mainein; rasa, vara ursinnig) kvinnlig Dionysosdyrkare, backant*. ”Se på maenaderna där med sitt hår utslaget på ryggen!” (Ovidius 1925)


(franska trepersoners hushåll) Man, hustru, älskare: det klassiska triangeldramat, men också gruppsex* med tre deltagare. ”Hist.: sedan 1934.” (SO) "Äfven tycktes som om rapportörer, hvilkas tillvaro Du ej misstänker, målat Polens äktenskap som ett ménage à trois, der Du vore trekarlen." (ur brev från August Strrindberg till Bengt Lidforss (1868—1913)  Se även trekant.


se mens, menstruation.


(för sl) bög, hora.


(för sl) bög.


(grekiska men; månad och phagein; äta) att slicka i sig mensblodet i samband med cunnilingus*.


(grekiska men; månad och pausis; slut)  SO  har ”hist.: sedan 1887”. Mensens upphörande hos kvinnor i övergångsåldern (klimakteriet). Efter menopausen, som i regel inträder i 45—55-årsåldern, kan kvinnan inte längre bli gravid. Det var fransmannen Charles de Gardanne som först myntade uttrycket i avhandlingen De la ménespausie (1816).


(grekiska men; månad och philia; kärlek, vänskap) sexuell avvikelse där man tänder på mens och menstruerande kvinnor.


(grekiska stasis; stående) utebliven mens.


(latin menstrua av menstruus; månatlig, av mensis; månad) enligt NEO är mens ”hist.: sedan 1951” och menstruation ”... sedan 1795”. "Hon föregiver sig ofta menstruans, [för] att slippa hans besök." (Linné [1700-t] 2022 s 19) "Eftersom månens cykel antogs stå i förbindelse med den kvinnliga kroppen, lånades det grekiska ordet för måne,mene, till uttrycket menstruation." (Christer Nordlund: "Intresset för månen har alltid ett högre syfte". SvD Under strecket 12 januari 2025)

Andra ord för samma sak är månadsblödning, månadsrening, månadssjuka samt monta, månta (sl) i  ha montan/måntan. ”Efter hand sedan moster börjat, blev det var afton lite prat därom och jag fick i det samma min första månadssjuka och begrep ej vad som fattades mig, men moster förklarade det och allt annat som rörde karlarnas befattning med oss.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Thesleff (1912) har månta, måntalapp, det senare förstås för mensbinda. Langenfeldt (1947) har månta, munta samt muntelasa; mensbinda. I bl a småländskan finns måntelasa; mensbinda. ”Hon gav till ett gällt skrik, jag fick blod på fingrarna från hennes månta...” (Het Kärlek 1967)  Lase (dial); liten duk. I sammanhanget talas det också om reglering (slang regga) av reglera; ordna, göra regelbundet.

Med undantag för perioder av havandeskap och amning inträffar mensen regelbundet för de flesta var tjugoåttonde dag, dock med individuella variationer. Fenomenet kan definieras som en periodisk blödning som uppstår när slemhinnan stöts bort ur livmodern hos den befruktningsdugliga kvinnan. Den första menstruationen inträffar i 10—17-årsåldern och går under namnet menarken (grekiska meniaia; menstruation och arche; början.) Blödningarna upphör definitivt när klimakteriet är avslutat, i regel i åldern 45—55 år. I samma betydelse används i fackspråket även substantivet menses, plural av mensis.

Det tidsmässiga i denna månadsrening går också igen i uttryck som ha sina perioder, ha sin tid (sina tider). Det talas också om att ha sina dagar, samt om vecka, helig vecka, survecka, gladvecka, partyvecka och det vitsiga fruntimmersvecka, egentligen perioden 19—24 juli då enbart kvinnor har namnsdag. Att vi här har att göra med något som kommer och går, framgår av uttryck som ha besökare eller främmande. ”Han: — Får jag stiga på? Hon: — Nej, jag har redan besökare.” Besökarna kan också vara namngivna som Colliander, vilket Hjelmqvist (1903) menar är en i ”kvinnospråk förekommande eufemism”. Uttrycket ha besök af löjtnant Colliander hör enligt honom hemma i Göteborg och troligen även i norra Halland. Från samma uppgiftslämnare kommer ha besök av målare Rosenkvist, som skulle användas av skolflickor. Ungdomligt är också få Karlsson. (Gibson 1978) Kanske för kombinationen av ett vanligt namn — en vanlig sak. En annan besökare i sammanhanget är Beda (ha moster Beda på besök).Ytterligare en tant på besök är Aunt Flo, bildat till flow; flöde, rinnande. Även ha sällskap. Målare återfinns också i uttrycket ha målare i huset, (engelsk slang have the painters in) något som förstås anspelar på färgsättningen vid mens.

Omkring detta med färgen finns en rad slanguttryck som tant Röd, röda veckan, röd flagg, rödis, snippan äter rödbetssallad, rödbeta (ha rödbetorna på långkok) och rödsprit (ha rödsprit i kylaren). Annat som anspelar på mensblodets röda färg är lingon som i ha lingona, lingonbrus, lingonvecka. Langenfeldt (1947) har lingon i burken, krukan, kruset. Röd är också kommunisttiden, kommunistveckan, förstamajdemonstrationen och indianerna. Dansk slang har gæster fra Rødby, kommunister (russere) i lysthuset, det røde, røde vinger och rød front. ”Det där pågick i fyra dagar, men så fick jag tyvärr mina dagar, ’kommunisttiden’, som Nelly kallade det, och så var det slut med Lasse.” (Niles 1950) Thesleff (1912) har Göta gardet på vakt för menstruation. Vidare talas det om att ha grejerna eller sakerna. ”Hon: —En sak ska du veta. Jag kan inte ta emot din sak i min sak för jag har sakerna. Han: —Sak samma.”

Tiden mellan två menstruationer kallas löpmånad och den som nyss haft mens sägs löpa igen. I sammanhanget kan nämnas PMS, premenstruella spänningar som vissa kvinnor drabbas av på så sätt att de blir arga och irriterade. Även kroppen kan påverkas i form av ömma bröst, svullnad och viktökning. Vissa sjukdomar, som astma och epilepsi, bryter lättare ut under PMS-perioden.

Det finns många vitsiga slangord och uttryck för de utvändiga mensskydd som allmänt kallas binda eller dambinda. Det talas om gardiner (för hobbyrummet), herrhalsduk och slips (knyts mellan benen) samt hängmatta. Dessutom har vi stoppduk (stoppar blödflödet), spärrfilter och lapp för (på) luckan. För tamponger används ordet propp, och uttrycket gå och proppa om när dessa ska bytas. Ett nyord (2005) för ett inre mensskydd i form av en behållare i silikon eller gummi är menskopp, ett bekvämt och billigt mensskydd med egen hemsida menskopp. se.

Vad man än väljer att kalla fenomenet så har det alltid stått strid om det. Förr ansågs menstruationen vara något syndigt och orent. Jämför orenhet (bib o åld) om menstruation. ”Och öfwer henne, som hafwer sina blodsflöd, och den, som en flöd hafwer, ehwar det är man eller qwinno, och när en man ligger när ena oreno.” (3 Mos 15:33 Bib 1703) Ett exempel på detta tabu har Felix Bryk i sin Linné als Sexualist (1951): ”Så långt kunde pryderiet gå inom linnéforskningen, att man vid översättningen av ett av hans huvudverk från latin till svenska kastrerade ett oförargligt ställe, bara för att översättaren tyckte att det var oanständigt. I den svenska översättningen av Flora lapponica, som utfördes på uppdrag av Kungliga Vetenskaps Academien, utelämnades ett litet avsnitt på sidan 324. Det gäller ett avsnitt om samekvinnors användning av en mossa för att stoppa menstruationen. Översättaren motiverar sin åtgärd på följande sätt: det rör sig om en medicinsk behandling, som ’är mindre lämpad att återges på svenska’. Så översattes Linné år 1907!” (Bryk publicerad i Bokvännen [nr 430 1995] i Thomas Lindblads översättning.)

Än idag finns det kvinnor som använder ord som elände, förbannelse, opasslig och synd i samband med sitt månadsflöde. Numera är det dock mer smärtan och obehaget i samband med mensen än moraliska aspekter, som ligger bakom den negativa synen. ”— Jag har ju min ... min ... hon hatade ordet. — Ditt straff — javisst det tänkte jag inte på.” (Hasso 1977) Plinius d ä (23—79) menade att det inte finns något som har en så märklig effekt som en kvinnas mensblod. Han beskriver bl a vad som händer när en menstruerande kvinna kommer i kontakt med olika föremål. Nytt vin surnar, frukterna på träden skrumpnar och frön torkar. Ser hon in i en spegel, så blir den dimmig och hundar som slickar i sig mensblod blir galna och den som blir biten av dem kan inte botas. (Uppgift från Bourke 1968/1891) Man talade t o m om ett sorts menstruationsgift (menotoxin av grek toxikon; pilgift) och jakten på det gåtfulla giftet fortsatte långt in på 1900-talet. ”Folktron att mensblodet skulle vara giftigt och att en kvinna under dessa dagar inte bör handskas med blommor, frukt osv är icke ogrundad. Blodet och även svett, andningsluft osv innehåller under mensen ett giftigt ämne menotoxin, vilket skadar blommor, frukter, konserver osv. Men alla kvinnor utsöndra inte så stora mängder att de är giftiga.” (Kahn 1944)

Graugaard (2001) berättar att så sent som 1977 beskrevs menstruationsgiftet i en artikel i den ansedda engelska medicinska tidskriften The Lancet som ”en acetonupplöslig substans som utvinns ur menstruationsblodet och är giftig för växter”. Och i Frankrike säger man att en menstruerande kvinna är en salaison; inlagd i salt. Det var farligt att ha en kvinna i ett rum med jäsande mat när hon själv var satt på jäsning*. Det förstörde istret och än idag sägs det i Frankrike att majonäsen skär sig om en menstruerande kvinna rör ihop den. I sin bok The Mystic Rose (1902) berättar E Crawley om en urinvånare i Australien som upptäckte att hustrun använt hans filt under sin mensperiod. Han dödade genast den orena kvinnan och dog själv strax efteråt av skräck. Enligt den hinduiska Manus lagbok, förlorar en man som råkar på en menstruerande kvinna sin styrka, vishet och potens.

Vi ”civiliserade” människor menar att dylika föreställningar bygger på vidskepelse och fördomar hos   "primitiva" människor. Men Takman (1968) kan mycket väl tänka sig en praktisk förklaring på fenomenet: "Säkerligen har man sen urminnes tider lagt märke till att samlag under eller omedelbart efter menstruationen kunde medföra inflammationer för kvinnan som med de obefintliga vårdresurser man hade var livsfarliga och inte sällan resulterade i sterilitet. Det var kanske just därför som man utfärdade dessa allmänna föreskrifter, som vi nu finner löjliga och diskriminerande mot kvinnan.” Graugaard (2001) berättar att det i många kulturer finns ritualer där mannen efterliknar eller parodierar kvinnans menstruation. I 1600-talets Spanien fanns det ledande medicinare som menade att judiska män menstruerade och under mellankrigstiden (mellan första och andra världskriget) ansåg bl a den tyske läkaren Magnus Hirschfelt (1868—1935) det för rimligt att homosexuella män kunde frambringa obetydliga blödningar.


(sl) mensa; mens, menstruation och mensig; i uttrycket känna sig mensig. "Nu har vi ju fått våra barn, jag vill inte ha fler barn, gode gud så jobbigt, och åldrandets  alla aspekter, att springa ifrån det, det är helt dödfött. Jag slipper hålla på med det där mensandet, det tycker jag är skönt." (Kalmér 2022 s 27-28)


(nyo) ”mensperiod”. (SAO 2013)


(sl) smörja ned någon eller något med mens(blod). ”Inte så att det alltid är fel på lite mens, jag har mensat ned ett helt gäng trosor åt en mensälskande kamrat.” (Suhinina 2007)


(nyo) enligt NyS (2015) ”fest för att fira (den första) mensen.”


eller vagina kung fu  är en fönsterlös lerhydda i Nepal där menstruerade "orena" kvinnor tvingas bo. Det är inte ovanligt att kvinnornas råkar ut för sexuella övergrepp.  I SvD (12/1-2019) berättas hur en kvinna och hennes två söner hittats döda i en menshydda. De hade försökt göra upp eld i den kalla och dragiga  hyddan och kvävts till döds.  Seden, chhaupadi, är förbjuden i landet sedan 2005, men tillämpas trots det fortfarande i vissa delar av Nepal.


(nyo 2019) konstnärligt verk som utmanar normer och tabun. Menskonst  innebär inte bara konst som skildrar menstruation i olika former eller där mensblodet används som färgmaterial. Ordet används numera som samlingsnamn på all feministisk konst som sägs bryta mot etablerade normer och vad som anses vara god smak.


förklaras i Wikipedia: "menskopp (kallas även m-kopp och månadskopp) är ett mensskydd av gummi, silikon eller plast som förs in i slidan och fångar upp menstruationsblodet. De flesta menskoppar är flergångsprodukter, men det finns också menskoppar som är förbrukningsvaror." I Wikipedia får vi också veta att: "Den första fabrikstillverkade menskoppen var i gummi och tillverkades i USA i slutet av 1930-talet."


(nyo) trosa som fungerar som mensskydd. Ordet med i 2023 års nyordslista och presenteras med följande citat hämtat från tidningen Allas 23 november 2023: "Menskoppen* gjorde mensen mer hållbar genom att minska antalet engångsprodukter. Men det  senaste året har menstrosan slagit igenom stort. De ser ut som vanliga trosor fast de är lite tjockare i grenen. Man rekommenderas att köpa runt fem stycken för att klara mensens alla dagar. De flesta håller upp till 12 timmar och man blöder alltså rakt ner i dem utan andra skydd. Sen byter man trosor, sköljer ur dem i kallt vatten och lägger i tvättkorgen."


ha menstruation*.  "Jag längtade efter att menstruera, jag hoppade nämligen över två klasser så jag var mycket yngre än de andra flickorna i klassen." (Kalmér 2022 s 179)


(lat) manslem av omtvistat ursprung. Kanske från grekiskans menta; stjälk av (krus)mynta. Adams (1982) menar att mentula inte bara var det vanligaste oanständiga ordet för penis, utan också själva den "obscena urtypen” för manslemmen som den romerske epigramdiktaren Martialis (ca 40—104) uttryckte det. Martialis hävdade också att mentula användes redan på kung Numa Pompilius tid (715—672 f Kr). Allt tyder på att mentula är från förhistorisk tid. Ordet lever fortfarande kvar i några av de romanska språken som i t ex italienskans minchia. " ...quod si quis inter hos locus mihi restat, deus Priapo mentulatior non est." (XXXV Priapus, Priapeja 2021 och i översättning av Carl Magnus Juliusson: "... och om det finns en plats kvar bland dessa för mig, är ingen gud mer storkukad än Priapus." Ordet kan betecknas som ett av sin tids ”dirty words” dvs fula, smutsiga ord som cock, cunt och fuck, även kallade fourletter words. Motsvarande fula latinska ord var, förutom mentula, cunnus (fitta), culus (arsle) och futuo (knulla). (se do)


(åld)  ”Hon är mer än hon ska”. (Byrman 1989) Ålderdomligt  från Skattunge i Uppland om gravid kvinna.


(sl) kuk. Bilen som penisförlängare.