fornsvenska och isländska dyngia; hög, gödsel. ”Hist.: sedan mitten av 1300-talet. (Helsinge-Lagen)”. (SO) Ursprungligen troligen ’något täckande’. Ordet förekommer i olika former i flera germanska språk, t ex engelska dung och tyska Dung.  Besläktat med dunge. Rietz (1867) har dynga; göra naturbehof och dyngja; kreatursdynga och afträdeshus. ”Soldattorpet hade inget avträde, eller — som vi kallade det — skithus. Rotebönderna, torpets ägare, var förpliktade att hålla boningsstuga, ladugård och vedbod åt soldaten, men de var inte skyldiga att bygga något avträdeshus. Det fanns annars virke i skogen till den lilla byggnad som saknades. Men så länge vi bodde kvar på torpet nyttjade vi en grop på stugans baksida i avträdeshusets ställe. Vi kallade gropen för sopdyngan.” (Moberg 1968).

I vår första ordbok på svenska från 1630-talet förekommer följande ”dyngord”: dyngehög, dyngepuss, dyngia, dyngiott. Som skällsord finns dyngorm; snuskhummer och dyngbjörn; mycket smutsig person. Swedberg (1720-t) har dyngia, dyngiohög, dyngiolass, dyngioport och  dyngiopuss (smutspöl).

Signaturen G B (manlig pensionär) i Malmö berättar om ett annat liknande öknamn: ”När det ännu fanns torrdass på skolorna var dessa understundom byggda så att man där kunde komplettera dåtidens på väsentliga punkter begränsade undervisning i naturlära. Förpubertetens hos gossarna vaknande intresse för hur flickor ter sig underifrån tillgodosågs på en del av dessa dass. Där var således under fjölhöjd tämligen fri sikt mellan goss- och flickdassen. För framgångsrika studier krävdes en viss smidighet och gymnastisk förmåga. En gosse slant emellertid och smetade ner sig å det gruvligaste. Efter händelsen fick han heta Dyngdyng. Han stannade kvar på hemorten och fick en kombinerad syssla som stins och hamnkapten. Sitt öknamn fick han behålla även som vuxen. Hans rätta namn användes i allmänhet vid tilltal men ofta inte vid omtal. Det kunde hända att tyska kaptener stegade in på den lilla lastageplatsens hamnkontor spörjande: ’Bitte, kann ich mit Herr Dyngdyng sprechen?’ Det kan inte ha varit lätt. Detta är ett minne från början av 1950-talet.”

En annan som fått sitt namn förvanskat är den berömde älskaren och förföraren Don Juan* som under beteckningen Dyngjohan är skällsord för en billig förförare bl a i Skåne. Alf Palfjord i Borås (f 1929) använder dynga ”i samband med diverse svordomar då det rör sig om saker som är av dålig kvalité och går sönder lätt”. Rääf (1946) meddelar följande besparingsråd till bröllopsarrangörer: ”Lägges under bröllopsbordet en dyngegrep, skola gästerna ej förmå förtära mycket.” Hallgren (1983) har ”Luther är en from teolog och oförfalskat råskinn. En kombination vanligare än man tror. Huvet i molnen och fötterna i dyngan. Herren bor i höjden och skitstövlarna på backen.” I dialekt talas om dönga och i västgötskan säger man döngelbjörn eller döngello om en person som ohämmat avger icke önskvärda ljud.


(sl) köra hårt, fort. Här om ett hårt och känslolöst snabbknull.


(dial o so) om snuskig person. Uppgift från OFS som också listar en hel rad liknande ord med samma betydelse: dyngapotekare, dyngas, dyngbalja, dyngbjörn, dyngbytta, dyngbyxa, dyngdraga, dyngdryfta, dyngdyvel, (kanske av dyvelsträck; ett illaluktande gummiharts) dyngfluga, dynggrep, dynghare, dynghyvel, dynghärvel (ett redskap för uppnystning eller uppvindning), dyngkråka, dyngass, dynglock, dyngort, dyngnöt, dyngporr, dyngpråm, dyngpönta (öppet träkärl?), dyngränsel, dyngsen, dyngsibb, dyngsock, dyngstia, dyngstropp, dyngsugga, dyngtupp, dyngulv, dyngvrid, dyngvärpel och dyngåm samt dyngararshål och dyngebjörn. Se även under hål.


(åld so) om bonde, dräng.


(dial) OFS  har ”skämts benämn på person som går med på avträdet* enbart för sällskaps skull”. Fadder; dopvittne som ska hjälpa till med det döpta barnets uppfostran.


(dial)  ”allm om avstånd från sittbänk på avträdet el avstånd från anus hos människa el djur till marken; anv i skämts bestämn av en persons längd”.  (OFS) Se  även skitfall.


(smn) djävulen. "I En blå bok 1 dyker Ibsen upp utan namns nämnande som "Dyngherrens störste profet. Dyngherren är detsamma som Belsebub enligt Matteus 12:24." (Stefan Bohman, Erik Höök, Camilla Larsson: Vänner och fiender. Människor runt Strindberg. Carlssons 2016) Här avses den svenska författaren och dramatikern August Strindberg (1849—1912) och hans norska kollega Henrik Ibsen  (1828—1906).


(sl) ryggslut, häck*.


1 (so) hette det om den som arbetade långsamt. 2 Thorén (2015) har ”penis som är lika stor slak som erigerad”.


(sl) enormt kåt*.


(dial) enligt OFS ”lada el. skjul, anv. som avträde*. Sätet var flyttbart och försköts efter hand från bakre väggen mot ingången, och när golvet var täckt med avföring, påfördes ett tjockt lager jord, varefter man igen kunde använda ladan som avträde med början vid bakre väggen.” Ingenting sägs om hur många lager man kunde bygga på, men när det blev svårframkomligt och alltför lågt i tak var det väl dags att köra ut hela härligheten på åkrarna.


(dial) fult ord, skymford.* (OFS)


se under durak.


(sym) även gyttjepöl.  Fitta. Speciellt en blöt sådan. "Ack, vad är det för en gyttjepöl,/ som jag här känna få-å-å-år./ Ja, vad är det för en gyttjepöl,/som jag här känna får." (Svensk Folkpoesi 1991)


(smn) fitta. Jämför juvel.


(euf) kuk. ”Sedan han sålunda fördubblat den aktiva rörelsen i sina stötar, och därtill gynnades av den glupande aptiten i mina rörelser, kunde låsets mjukt oljade inrikten nu inte längre motstå en så effektiv dyrk, utan gav vika och öppnade en ingång för honom.” (Cleland 1965/1749)


(grekiska dys; fel, illa och eu; gott, väl samt pheme; tal) att ersätta ett angenämt och oförargligt ord eller uttryck med något obehagligt, anstötligt eller förklenande. Motsats eufemism*.


(grekiska dys; fel, illa och genesis; uppkomst). Oförmåga till fortplantning*.


(dial) släppa väder.* Uppgift från OFS som också har: ”doska int gå där å dysma, de loktar int Saråns lilja.”


(grekiska dys; fel, illa, men; månad och rhoe; flytning) smärtsamma menstruationer orsakade av kraftiga sammandragningar i livmoderns muskelvägg.


(grekiska dys; fel, illa och morfe; form och grekiska philia; kärlek, dragning till) att tända sexuellt på andras missbildningar.


(grekiska dys; fel, illa och pareunos; bredvidliggande) står för ”smärtor vid samlag” överallt där jag sökt upp ordet utom hos Olsen (1950) där det istället står: ”I den nyare läkarvetenskapliga litteraturen finns en viss tendens att definiera dyspareuni som smärtor vid samlag. Detta är fel. D. är beteckningen för varje form av olust vid samlag utan att det därmed upplyses om orsaken härtill. D. förekommer i två former. Med primär dyspareuni förstår man att någon lust vid samlag aldrig har uppträtt. Orsaken är vanligen bristande könslig utveckling. Sekundär dyspareuni betecknar däremot olust vid samlag hos personer som tidigare ej känt detta. Orsakerna är många och mycket varierande.” Motsatsen är eupareuni; fullständig tillfredsställelse vid samlag.


(dial) fislukt och om den som sprider sådan omkring sig samt tyst släppa väder.  Detta enligt OFS som också har dyssjelukt; fislukt och dyssjus; person som sprider fislukt.


(grekiska dys; fel, illa och ouron; urin) smärtor i samband med urinering.


(dial o svr) djävul. (OFS) Därav dyvelsträck (från lågtyska düvelsdrech; djävulsträck) illaluktande gummiharts tidigare använt mot bl a hysteri. En drog som framställs ur örterna Ferula assafoetida och Ferula narthex. Ingår i stinkflokesläktet. Man låter örterna vissna ner och skär sedan ett snitt längst ner på stammarna. Den framsipprande växtsaften bildar en skorpa av stelnat harts. Drogen användes i österlandet redan vid vår tideräknings början. I Sverige har den brukats som botemedel både för djur och människor. Den påstods bl a verka urindrivande, öka sexualdriften och påskynda menstruationen. NEO  har ”hist.: sedan 1578.” Från lägtyska düvelsdreck; djävulsträck.


(dial) svära, tvista, munhuggas. Vanligast i Finland. Från lågtyska düweln; svära, träta. Tyska düwel; djävulen. Se även under  divla.


(turk) knulla.


(dial) lukta illa, fjärta. (OFS) Rietz (1867) har dåka; ånga, lukt(a). Slangopedia.se har dåka; odör.


(dial o svr) hundan*, tusan*. ( OFS)


(dial) tusans, förbaskat samt dåre, djävul. Allt enligt OFS.


(dial)l enligt OFS allmänt att dia, suga.


(dial) könsorgan. Något dåligt, uselt. ”När ho föll åv hästen, kom dåligheta i väret.” (Rietz 1867) På Rietz tid hade få arbetar- och bondkvinnor något under kjolarna. Andra liknande nedsättande namn på kvinnans kön är skruttan, skröpligheta, styggan, stakkarsheta, otäkkan och ännen. Se respektive uppslagsord. Dåligheter; som vara ute på dåligheter; någon (moraliskt) olämplig (och skadlig) förlustelse, som t ex sexuella utsvävningar eller överdrivet supande. ”Dåliga flickor är inte det sämsta”. (Blandaren studentikos tidning sedan 1863.)


(dial) ljudlig fjärt. (OFS)


(dial) ”fjärta, sprida fislukt”. (OFS)


(dial) OFS har ”brakande fjärt”. Av dåna; mullra, dundra. Fornsvenska dana och norska dåna. ”Kul med ljud från de bakre regionerna tycker en del. Det gjorde t ex engelska 1500-talsdrottningen Elizabeth I. Hon uppskattade till fullo de ’dån och brak’ som hennes allestädes närvarande gunstling Walter Raleigh släppte ifrån sig. Även gudsmannen Martin Luther och filosofen Erasmus av Rotterdam hade sinne för naturljud. En gång jagade Luther till och med själve Djävulen på flykt med en kraftfull rökare.” (Bengtsson 1993)


(sl) enligt Thorén (2015) om testikel*.


(sl) knulla. Ordet från Alexander Skantzes Grattis Gud (1993), en modern bekännelseroman. ”I varenda seriös film är det undantagslöst mannen som trycker på för att dånka. Visst kan kvinnorna vara förälskade, men kåta? — aldrig! Och tjejerna i skolan sen; alltid pryda och fnissiga. Vilka är det som alltid, alltid måste bjuda upp till tryckare? Killar! Jag känner fan inte nån som blitt ihop genom att tjejen frågar.” I ett brevsvar från Skantze angående ordets ursprung, heter det: ”dånka misstänker jag ha nånting med den ljudhärmande aspekten (dunka) av samlaget att göra”. Jämför dånkar (sl) ballar, testiklar och dunka, dånka (dial); gå och driva, slå dank. Enligt SAOB innehåller verbet dånka en variant till den stam som ingår i dingla, dangla och dänga med ursprungsbetydelsen dingla.

dunka,
dingla, dangla
dånkar
dänga
dånka


(dial) ljudlig fjärt. (OFS) Jämför dånare.


(da sl) kuk.  Burk- eller dosöppnaren. Se burk (4) och dosa.


(euf) en förskönande omskrivning för djävlar precis som däblad; förbannat, förbaskat, däkel; djävul, däklar; djävlar och däklog; djävlig. Orden från OFS.


(sl) antingen i form av ett övre däck; bröstet, att jämföras med mellandäck; magen, och undre däck; könsorganen, eller så kan däcket uppträda i form av en extra ring runt t ex bröstkorg och midja. Se även kärlekshandtag.


(sl) avlida, dö. Däcka; slå någon till golvet (marken).


(dial) allmänt om kvinna som ammar sitt barn. Mindre vanligt om barn som diar sin mor. Uppgift från OFS som också har däggbarn; dibarn. Rietz (1867) har dägga; gifva di och menar att det är riksspråk. Han har även smeka, kurtisera och klema. NEO har ge di (mindre brukl) och härleder ordet till före 1520 och fornsvenska däggia; till dia. Jämför däggdjur.


(dial) flicka. Numera mest använt i  slang för "ogift, lössläppt tjej/kvinna".


(dial o svr) fanken*, djävulen. (OFVG) "Nu är jag inte rädder, om så själve däkaren kom emot oss, säger far själv, när han kliver upp i vagnen." (Folksagan i Sverige 1 s 235)


(Hls) djävulen.


(dial) djävlar av engelska damn it med samma betydelse. (OFS)


(lmo) kalsonger. Se även intima plagg.


(sl) 1 knulla.  Slå hastigt och hårt och häftigt och hörbart svänga hit och dit. Dängarplats; i raggarspråk en plats där man kan parkera för ett knull. 2 hon är på dängen eller han har gjort henne på dängen göteborgsslang för att vara/bli gravid.


(sl) kvinnojägare.


(euf) könsorgan. ”Hon har haft honom där för länge”; så att hon blivit på smällen. Också med samma resultat: ”han har varit där igen”. (Byrman 1989) ”En orsak till att kvinnor tycker så mycket om cunnilingus* är att de känner att det betyder något särskilt att någon vill kyssa dem där.” (Hite 1977) "Förgäves försökte hon dra lakanen över sin kropp och schasa bort hans händer som fanns överallt, på hennes ben och — ja, där också...” (Walker 1966) ”Han kysser henne — där — där! Nej, det är förfärligt, fullkomligt förfärligt!” (Holm 1965)


(lmo) bak, röv.


(euf) 1 fitta; platsangivelse i frågor som ”får jag kyssa dig därnere?”; man till kvinna efter en stunds munkyssande. (kvinna 35) ”Den kvinnliga förhörsledaren försökte få flickan att ge detaljer om vad hon upplevt. [incestfall] — Med vad har han trängt in i dig? — Med snoppen. — Var? — Där nere. — Var där nere? — I underlivet. — Fram eller bak? — Vet inte. Jo, jag vet. Både och.” (DN 29/1-1994) ”Därtill kommer att den förste man jag var tillsammans med särade mina ben och talade om för mig att jag såg ut som ett katrinplommon därnere.” (Hite 1977) ”Än var det inte dags att röra henne därnere, i det som börjat kännas alltmer främmande för henne.” (Drougge 1997/2003) 2 kuk. ”Hon visste ännu inte hur mannen var skapt därnere.” (man 21) Ett annat sätt att rumsbestämma könsorganen är med hjälp av Nederländerna som anger platsen på människokroppen.


(barn) enligt Sjödin (2017) snippa*, framstjärt*.


(sl) möta han däruppe; dö.


(smn) bröst, ’matbröst’. (ORB)


(dial) förskönande omskrivning för djävul. Samma sak med däven (svr); djävulen. (OFS) "Däveln [djävulen] hacke och sprätte dig, Pär!" (af Klintberg 2021 sid 116)


fornsvenska døia, døa och isländska deyja. Ordet dö finns på en runsten från Rök i Östergötland daterad till 800-talet, och död på runstenar från 1000-talet. Ett gemensamt germanskt ord, t ex engelska die, med släktingar i andra indoeuropeiska språk. Enligt Hellquist (1980) är dö ”besl. med dån och dåna; eg. bli bedövad, domna o.d., varur bet. ’dö’ eufemistiskt utvecklat sig”. Substantivet och adjektivet död härstammar från fornsvenskan och är ett gemensamt germanskt ord, t ex engelska death, dead och tyska Tod, tot.

Vi får idag räkna dö(d) till våra tabuord åtminstone när det gäller personer som är närstående till talaren eller lyssnaren och om dödsfallet ligger nära i tiden. I vissa infödingsstammar får man inte nämna en döds namn. Detta bl a för att inte väcka onda andar till liv. Också den s k civiliserade människan viskar och mumlar kring döden. Detta mest för att hålla sorgen och de onda minnena borta. För nutidsmänniskan har döden blivit något onaturligt, något som bara sker på sjukhus. Döden är inte längre, som förr, närvarande i vår vardag. Därför känner 1900- och 2000-talsmänniskan samma obehag inför döden som 1800-talsmänniskan gjorde inför födelsen, som förknippades med den tidens mesta tabu; sex och kön. Förr fick barnen lära sig att de hittats under krusbärsbuskar eller kommit i barnmorskans väska. När mamma skulle föda skickades ungarna bort. När mamma dog fick ungarna däremot vara närvarande hur små de än var.  Idag är det ofta tvärtom. Nu vet nog barnen varifrån de kommer, men mer sällan vart de är på väg.

När vi talar om nutidsmänniskan och 1800-talsditon är det människan i den industrialiserade världen som avses. För 1800-talets svältande och trälande industrislavar kom döden oftast som en befrielse. De föddes till ett helvete men dog till ett paradis. Detta under förutsättning att de inte begått något tabubrott, bl a kring sex och kön, vilket dömde dem till ett än värre helvete än det jordiska.

Nutidsmänniskan däremot föds inte till något helvete, åtminstone inte vad de mest elementära behoven beträffar. Många av 1800-talsmänniskans paradisdrömmar kretsade kring tanken på att få äta sig mätt, få bo hyggligt och att få tid över till annat än det omänskliga slitet för brödfödan. Dessa drömmar har i stort redan förverkligats i nutidsproletärens jordeliv. Paradiset har därför inte längre mycket att locka med, och döden innebär för många inte början på något nytt och bättre, utan det definitiva slutet.

Döden som alltings slut, definierat i själva ordet död. Inte undra på att både begrepp och ord är förhatliga och skrämmer oss till omskrivningar av mindre definitiv karaktär. Eller som Hillevi, 24 år, uttrycker det rörande ordet död: ”Känner det inte som otrevligt att använda det rent allmänt. Men när man måste tala om för någon anhörig eller nära vän att någon människa eller djur, som vederbörande håller kär, gått bort, har jag haft ganska svårt att använda uttrycken ’har dött’, eller ’är död’. Det låter så definitivt och hårt. Då använder jag hellre omskrivningar som ’kolat’ [belagt sedan 1850-talet från finska kuolla; dö,] ’kilat vidare’, ’gått runt hörnet’ än död i sina olika former. Åtminstone de två sistnämnda ger sken av att vederbörande bara börjat på ny ’kula’ någonstans, att det inte bara är slut.” Uhrström (1911) menar att kola av och kola vippen har mindre vulgär klang än kola. Och så här uttrycker Böll (1973) sin romanfigurs tvekan inför det oundvikliga slutet: ”Det är praktiskt taget så, att park- och kyrkogårdsförvaltningen kommer att andas ut av lättnad, när han av-, när han kilar, nåja, när han lämnar det jordiska om jag så får säga.”

Slanguttrycken kring döden är många och som ofta i slangens värld befriande osentimentala och rakt på sak. Om den som ligger för döden sägs det att han har ena dojan i jordgubbslandet, han bara är ett dasspapper från gravkanten om han inte hyvlar på kistlocket (hos Thesleff 1912 i  ”sista stadiet av lungsot, hosta”). Thesleff har även mulo; död. Som död och begraven har han kastat in handduken, dragit gräsmattan över sig, gått under jorden, käkat blålera och tuggat mull. Vidare har han dragit på sej (krupit i) träfracken, pinnat eller åkt ur prästbetyget, blivit mör i ändan och fått änglavingar. Att dö var ett vanligt renässansuttryck för att få utlösning. Se också la mort douce och la petite mort.


(dial) person som ligger för döden.


1 (euf) även kors och pina. Kraftuttryck som har med Jesu lidande (pina) och död på korset att göra. Också pina dö. Psalm 126 i 1965 års psalmbok innehåller bl a följande rader: ”Christus [...] kom oss till Guds vänskap igen med sinom död och pina.” SAOB har som ”verkliga svordomar”: Guds död, (vårs) Herra död, Herra dö (1794), Rassa dö (1874), Serra dö (1858). OFS har död; fan i svordomar och dönken; fanken. 2 (sl)  död är den som svarar alltför kort och torrt på ett sms.


(dial) 1 (sbst) ”stank, fjärt, gammal fjärtlukt”. 2 (vb) ”fjärta, avge elak lukt, stinka”. Även döda i  ”kvinna som stinker av fjärtar”. Dödföding; ”skämtsam benämn. på ljudlös fjärt”. Samtliga uppgifter från OFS liksom 3 om barn: väta under sig i sängen. 4 (euf) könsakten. ”Uttryck som ’skjuta’, ’sticka’, ’slå’, ’döda’ och ’slakta’ har i alla tider och i vitt skilda samhällen varit omskrivningar för mannens del i könsakten.” (Duerr 1998)


(dial) död man. (OFS)


(sk) dog.


(euf) kuk i vila antingen efter utlösning eller pga impotens. ”Jag var svalnad. För att återkomma, ty jag skulle väl det, tog jag hennes hand och förde den till den döde, hon förstod väl min belägenhet och lånade mig beskedligt till en liten handrörelse och det stod ej på förrän hon därav fick känna den väntade verkan.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Engelsk slang har flog a dead horse eller lame duck för samma sak.


(euf) hos maorierna, som är Nya Zeelands urbefolkning, kallade männen ett samlag för lilla döden, eftersom dessa krigare ansåg sig lida nederlag då knullet gjorde dem helt kraftlösa. Kvinnans könsorgan kallade de helt följdriktigt för mansdödaren. För en annan tolkning av lilla döden se mort, la petite.


(sym) orgasm. ”...hon slöt ögonen i den ljuva döden [...] vars tecken vi tydligt kunde se genom den plötsligt så lugna, döende, utmattade ställningen...” (Cleland 1965/1749) Carl-Michael Bellman (1740—1795) har i  "En stuv rim"  skildrat  hur en sovande krogpiga drabbas av den ljuva döden:  "Vacker är hon liksom dagen,/ fet, barhalsad, vit och varm,/ när man ögnar blott dess barm,/ bryts ett budord strax i lagen,/ helst när hon i sömn intagen/ mot den gröna stolens karm,/ med en trind och blommig arm,/ fäller handen hemskt på magen/ mellan kjortel-sprundets vick./ Vid en rysning och en nick/ spritter hon och djupt begrundar;/ handen darrar, ögat blundar,/ obegripligt ögnablick,/ si nu dog hon, log och gick." Se även mort, la douce.


(sl) bakdel, ända. Se även dal.


(lmo) en totalt misslyckad sexuell omfamning. Dödmansgrepp är annars det grepp en tågförare, på t ex äldre lok och tunnelbanetåg, måste hålla nedtryckt som en säkerhetsventil för om något skulle hända honom. Släpps greppet stannar tåget automatiskt.


(dial) underbyxor*. (ORB)


(sl) 1 frigid* kvinna. 2 dökött; impotent kuk. Se även kött(e)kuk. 3 dökött, enligt slangopedia.se, om ”ett ragg som visar sig vara ganska torrt och tråkigt .”


(åld) omanlig feg stackare, kruka.  Detta enligt Swedberg (1720-t).


(dial) fisa, sprida fislukt. (OFS) Rietz (1867) har bl a döna, duna; bullra. Söderwall (1886) har dön; elak lukt, stank och "dön ok lukt". (Svenska Medeltids-Postillor. Utg. af G. E. Klemming 1879—1880.)


(dial) förstärkningsord i stil med -skit, -jätte.


(dial) (dynga sig), ”fjärta så att en elak lukt uppkommer”. (Rietz 1867)


(sl) avlida, dö. Dönicke gammalt slangord för trist, tråkig person.


(dial) knulla, doppa*.


(dial) Rietz (1867) har ”gå utom dörren att göra sitt tarf” med exemplet: ”Han ä så förträffeligt syg att han ej kan döra sej”. Spridningsområde Bohuslän och Värmland.


(sym) 1 kvinnans yttre könsorgan. ”...mer än en gång kände jag hur han stötte mot dörren...” (Cleland 1965/1749) 2 (bak) dörr; röv. ”Hon lade sig på sidan och Staffan och jag hade varsin dörr att stiga in genom.” (Martin, Kärlek 5/1966)


(dial) diarré, utsot*. Uppgift från OFS som också har dörrflänga, dörrklämma och dörrinka för samma sak. Rietz (1867) har döraflängjo; flänga, rusa på dörren (för att hinna på utedasset) drabbad av diarré.


1 (so o lmo) om kvinna tillgänglig för vem som helst. Någon man lätt kan kliva på. Se också kliva på och madrass.


(sym) 1 kuk. 2 klitoris.


(dial) ”kons ovilja till parning*”. (ORB)


(dial) fjärt, fjärta. (OFS)


(sl) ljudlös fis.


(dial) även döi, döj, dödd, döödd; avlida, dö. (ORB)


(eng sl) står för Eager To Grab Your Pretty Tits (ivrig att lägga händerna på dina vackra tuttar). Skrivs på kuvert till kärleksbrev.


(ry) knulla. Vanlig rysk svordom.


(so) son till en hund. Enligt slangopedia.se ett arabiskt skällsord till den som gör något dumt eller är jobbig. Även bint al-kalb; dotter till en hund.


(franska écouteur; lyssnare) att bli sexuellt upphetsad av att lyssna på egna eller andras samlagsljud.


1 kort för erektil dysfunktion. Vetenskaplig term för impotens*.  2 (kött)ed; svordom. 3 I Priapus LIII, Priapeia 2021 finns följande  skabrösa ordlek: "Ed si scribas temonemque insuper addas, qui medium vult te scindere pictus erit," I  Carl Magnus Juliussons översättning: "Om du skriver ED och drar ett streck emellan får du en bild av något som vill klyva dig på mitten".  Juliusson ger oss lösningen: "Figuren E-D är tänkt att se ut som ett manligt könsorgan som precis ska klyva D:et. E ska efterlikna två pungkulor, strecket penis och D:et ska läsas både som TE [du] och påminna om en bakdel."


(åld) svärjare. (1600-t) "Sådana eedhande och sweriande som nw j almennelig brwk kommet är." (Olaus Petri: Een predican emoot the gruffueiiga eedher (1539). Se även under ed.


(so o åld) förklaras som följer: ”Han (Jesper Swedberg) upptar också två svenska ord som båda översätts med det latinska jurator (=’svärjare’, ’den som svär ed’): Swärjare och Edebuk. Det första ordet är neutralt som uttryck — och kanske också som betydelse. Det andra är en starkt nedsättande personbeskrivning, som Swedberg kan ha funnit hos Olavus Petri och sedan själv använde i egna skrifter — ful som både betydelse och uttryck. Tanken går till ordet girigbuk, som dock saknas i SO.” (Lars Holm: Jesper Swedberg i Swensk Ordabok i Jesper Swedberg — en antologi 2008.) Se även eda, edare.


(euf) 1 Hjelmqvist (1904) menar att ordet står för ”en kvinnobarm som jämföres med en fager lustgård”. 2 edens lustgård (sl) fitta. ”Hannes ställde sig och sade andäktigt: ’Han talar om Jorindas pillu*, vilket utytt är Eden.” (Pohjanen 2003) Eden var den lustgård där Adam och Eva vistades innan syndafallet.


(engelska edge; kant, rand och play; leka) inom BDSM* om att leka på eller strax över gränsen till det säkra.


från engelska edge; bristningsgränsen. Ordet förklaras hos Teratologen (Fragment av surrogatpyret XVII, Kulturen 5/2008) med ”’maratonrunkande’ till internetporr, just vid gränsen till ejakulation”. Teratologen har också: ”Lustvandrande vid avgrundsbranten ska förlösningen äntligen komma för alla förtappade edgingfantaster...” I SvD Idagsidan (11 juni 2022) förklaras ordet med "innebär att du onanerar tills du nästan får orgasm och då tar en paus, för att därefter börja om igen. Fortsätt så några gånger. Då känns orgasmen ofta mer intensiv."


(smn)  1 Edit o Edit; kvinnobrösten.  2 fitta. ”Edit är ett öknamn också. Eller smeknamn, hur man nu vill ta det. Bildat folk kallar fittan för Edit.” (Hellberg 1973/2000))


(sym) pedofil. Enligt slangopedia.se kommer uttrycket från Youtubern EDP445 som är pedofil.


se eviratio.


(”hist.: sedan 1538” [SO]) moderkakan, navelsträngen och fosterhinnan, som avgår efter förlossningen. Efterbörden är mycket näringsrik och bland djuren äter honorna i regel upp resterna också för att skydda sig och ungarna och för att inte lämna några spår.


(euf) bakdel*, rumpa*. ”Det utpräglat kvinnliga i utseendet tilltalar mannen och det utpräglat manliga tilltalar kvinnan oberoende av den estetiska skönheten. Så tilltalas mannen hos kvinnan vanligen av breda höfter med en väl utvecklad efterdel.” (Almkvist 1933)


(lmo) ha efterfest;  bajsa, skita.


(sl) så här beskriver slangopedia.se fenomenet: "Den omedelbara känslan av nykterhet och klarsynthet i samband med en manlig orgasm."


(lmo) kraftig brakare* efter toalettbesök.


den avslappningsfas under samlaget som uppträder efter ”höjdpunkten” orgasmen. Ett efterspel mellan två älskande som har det skönt tillsammans präglas av ömhet, mjuka smekningar och ord eller vila i en ömsesidig omfamning. ”En liten grej som hände mig var när jag och min dåvarande kille nyss haft sex och låg och efterspelade. Mammas sambo knackar på och öppnar strax efter. Det otroligt nödvändiga han skulle fråga var ”Vet du om din mamma har några fler ugnsformar än de här röda?” (Sex och spex 2004)


(sym) runkare, onanist.  Se även under dra (2).


(sl) onani, runk och ha egensex; onanera, runka.


(smn) kuk. Även om pojke, karl.


(latin ego; jag) ”homosexualitet”.  (Trost 1988)


ordet förklaras i följande exempel hämtat ur Drougge (1994): ”Konstigt, hade jag tänkt. Att tjejer blir så styvnackat svartsjuka på sina killars intressen. Men var det så konstigt egentligen? När visar killarna nån ödmjukhet för tjejers intressen? Vart man vände sig satt brudarna som tindrande åhörare, hejdukar, kaffekokerskor och teenyboppers. Egorunkerskor.”


(sl) sägs den vara som tänder på sig själv.


(smn) kuken.


(sym) (rest) penis. Uppkallat efter sin konstruktör Gustav Eiffel. Det 330 meter höga järntornet  är 330 meter och byggt 1887-1889 . Se även torn.


(fno) äga, ha någon. I þjalar-Jóns saga ser Eirekr en bild av en kvinna och säger: ”ek skal þessa mey eiga...”; jag skall ha denna kvinna...)


1 (am sl) kvinnlig könsbehåring. Efter den tysk-schweizisk-amerikanske fysikern Albert Einsteins (1879—1955) krulliga huvudhår. 2 norsk slang har einstein om den som mist en testikel, en sten.


(för sl) kuk.


(för sl o svr) eirifik; min kuk i dig. Om svordomen riktas till en tjej heter det eirifiki.


1 (sl o norrl) fitta. 2 (för sl o svr) min kuk.


(latin praecox; förtidig) ejakulation* i förtid.


(lat retardare; fördröjd) fördröjd eller utebliven ejakulation* i samband med samlag. Kan vara både psykiskt och medicinskt betingad.


utlösning, spruta ut (sperma). Av latin eiaculor; slunga eller kasta ut, låta framspruta. I Serenius engelsk-svenska lexikon från 1757 översätts ejaculation med ”suckning, kort och ifrig bön” och han har exemplet ”a prayer full of pious ejaculations; en bön full av andäktiga suckningar”. Enligt NEO ”hist.: sedan 1837”. SO har ”sedan 1904”. Vad gäller ejakulera (vb) är både NEO och SO överens om ”hist.: sedan 1931”.

Säden sprutar stötvis ut ur penis och kan nå 15—100 cm ut i fria luften. Mellan 5—10 kubikcentimeter säd, innehållande upp till 600 miljoner spermier, stöts ut. Uppgift från Uppslagsbok i sex (1966). ”Det är över (om samlag) när mannen ejakulerar, såvida inte kvinnan har sådan tur att hon har mer än en man i sängen,” (Hite 1977) ”Jag är inte så förtjust i att göra det på min man för han brukar inte lukta något vidare. Jag är också rädd att han skall ejakulera i munnen på mig och har hemskt lätt för att kräkas.” (Hite 1977)


(smn) kvinnobröst, enligt filosofen Ladislaus Horatius (f 1964) i artikeln Tutti Frutti (Ordfront Magasin 6/1995). Efter skådespelerskan Anita Ekberg (1931—2015) bystdrottning i bl a Federico Fellinis (1920—1993) film ”Det ljuva livet” (1960).


vågad, oanständig. Av franska équivoque; tvivelaktig från latin æquivocus; likalydande till æquus, lika och vocare; kalla, nämna. ”Hist.: sedan ca 1780”. (NEO) "Hon sa, kom här nu då, till Johan. Å han lydde på  momangen. Ja, hur ska jag säga detta nu då utan att de bler för ekivokt? " (Maria Maunsbach: Lucky Lada och jag. Natur&Kultur 2023)


(nyo) SAO (2013) har cybersex*.


se hål (1).


(euf) penis enligt Roberg (1718). Jämför ollon.


(sl) 1 fitta. 2 hora. Grose (1785) har squirrel; ekorre "a prostitute: because she, like the animal, covers her back with her tail." 3 svarva en ekorre; bajsa, skita.


(sl) kuk. Se även svans.


(nyo) ”att ha en sexuell relation med moder natur som älskare” som det heter i artikeln ”Ekosex — därför väljer de att ha sex med naturen” (Exp 26 dec 2013). ”Entusiasterna som visar hur ekosex egentligen går  till förklarar att det hela är en strategi för att få upp våra ögon för hur viktig miljön är och de är inte rädda att visa sig nakna eller hångla med träd för den sakens skull.”

Enligt ekosexinstruktören, amerikanskan Beth Stephens  (f 1960) är ekosex minst lika fysiskt och känslosamt som sex mellan människor. ”När jag hade sex med hålet i marken nyss så var det en fantastisk fysisk och vacker känsla, och jag blir kåt bara av att prata om det” säger hon. Se även dendrofili.


(sl) Efter Knull Prillan. En stärkande pris snus efter  ett ansträngande knull.


(dial och  euf) djävulen i han elake. Därav elakrum; helvete.( OFS) Se även gubbe (3).


1 (sym) ”Hon har legat för nära elden”; så att hon bränt sig (blivit gravid). Uppgiftslämnerskan (född 1912) menar att det var äldre som använde uttrycket. Uppgift från Byrman (1989). 2 (sl)  elden är lös; om utlösning och eldgivning. ”... återupptog min eldige kurtisör, i full sympati med mig och uppladdad för dubbel eldgivning, sin ljuva kanonad...” (Cleland 1965/1749) 3 (sl) eld upphör; misslyckat eller avbrutet knull. Uppgift från Kotsinas (1998). 4 (sym) brinnande fitta. ”Hon hade nästan ett förskräckt men samtidigt förväntansfullt uttryck i ansiktet och jag gled ur kläderna och tryckte kuken så hårt jag kunde mot hennes svarta eld.” (Blå 2007) 5 (sym) kärlekseld. ”Den eld som utaf Himlens hand/ Gör naturens band/ I båd våg och land,/ Brann här (i Gretgens blod).” (Bellman F E 65)


(sl) 1 knulla. ”De eldade på så att det slog gnistor om dem.” 2 elda med draken; pissa. Jämför drake (1).


(sym) (stå)kuk. Stort, gaffelformat redskap för att röra om i brasan. ”Den är redan så hård och styv som en eldgaffel.” (Harris 1965/1900) Se även brasa.


(sl) kuk, loppet i kanonpipa. Även gevär (se do). Jämför under rör.


(lmo) spermasväljare. Se eld och svärdslukare.


(euf) kvinnligt könsorgan. ”Men det är i alla fall inget fel på Sandras personliga ’eldstad’. Hon är alltid glödhet och hon är fantastiskt skicklig på att hålla gnistorna vid liv.” (Lektyr okt 1999)


(sl) kuk. Jämför eld, sperma och stake.


(lmo) könsorgan. Jämför älgstudsare; vapen för älgjakt.


en SM* lek där bröstvårtor och könsorgan stimuleras av metallplattor som avger små elektriska stötar.


(sl) stor kuk. ”Han tröstade henne så väl med sin elefantbete att hon åsidosatte all anständighet och beslöt att ta honom till make.” (Aretino 2008) Se även bete.


(lmo) 1 keps med kort skärm.  2 Volkswagen (bubbla). Se även pessar.


(sym) kuk. ”Hans långa svarta kuk svängde i luften som en elefantsnabel.” (de Ville 1968) Jämför snabel.


(lmo) fläskfilé. Se även task.


(nyo) SAO (2013) har (stora) blygdläppar*. Se även under öra.


se under oidipuskomplex.


förklaras hos Delilah/Flodman (2007) med att ”elektricitet med låg spänning skickas genom delar av kroppen, till exempel i och runt fittan, och beroende på hur hög spänningen är kan det kittla, surra, stickas eller kännas som det nyper i kroppen och musklerna i området som stimuleras och drar ihop sig.” Andra namn på fenomenet är science fictionsex eller robotsex.


(dial o svr) inpiskad, förbaskad. (OFS) Rietz (1867) har samma ord  och betydelsen arg, elak, slug, illistig samt exemplet ”Du din elemenskade skelm”.


(da sl) när någon sexuellt värderande låter blicken glida upp och ner [elevator; hiss] över en annans kropp.


(dial) svära, gorma, väsnas. (OFS)


(sl) toalett(stol). Bestiga elfenbensstatyn; använda toalettstolen. Se även staty.


se stav.


(sl) kuk. Om detta finger strejkar har mannen tio i reserv. ”Jag vill gärna få in det elfte fingret istället, fnissade den litteräre prelaten.” (Wahl 2003) Se även finger (1).


(svr) enligt Rietz (1867) nyttjas ordet som svordom. Han ger exemplet: ”Dä va elike!” Rietz menar att ordet egentligen betyder hin onde och ser möjlig släktskap med fornnordiska eligr; ond, elak.


(euf) avlida, dö.  Eliminera;  fullständigt avlägsna något.


(sk)  Ohlmarks (2004) har ”könssjukdom, vilken som helst” med exemplet: ”Reste te Köppenhamn, gick om kvällen i Holmesgade, blev som det blev, ell på cegaren.”


(sl) om bög, homosexuell.


(smn) kuk.


(fno) älska*. ”Elska kærliga” (älska kärleksfullt). (Islendigasögur)


(sym) kärlekshandtag*. Elskovshåndtag (da sl) och elskovshåndtak (no sl) för  bilringarna runt midjan.


(fno) älskog*. I Kirjalax saga talas om heita elsku; het älskog.


(sym) används av många kvinnor som en vibrerande sexleksak.


(sl) för kvinnans två närbelägna underlivshål.


(svr) Östergren (1919) har ”mindre vanl för rasande, faslig o d”. Noreen (Vårt språk V 1903) menar att vi här har ”ursprungligen ett älfvabefängd, dvs gjord tokig (befängd i den gamla bet besatt, gripen) av älfvorna. För nusvensk uppfattning torde dock ingen anknytning föreligga här.” OFS har elvaförbannat, elvade och elvast. Svenblad (2008) bidrar med åländska  elva (ällva) och elvaförbannad.


(sym) kuk. Lösningen i alfabetets 11:e bokstav. Uppgiftslämnaren, man 40, bidrar också med följande tips till lösning: ”Många pinnar (11-11) små gör ett stort K.” Se även under älva (2).


(smn) populär person.  Efter den amerikanske sångaren Elvis Presley (1935—1977). 1 kuk. 2 skicka rörpost till elvis; skita. 3 prata med elvis; dö.


(lmo) tungkyss. Se även visp, vispa.


se under mens, menstruation.


(euf) kondom. Se även omslag.


(grek) av  phobos, fruktan, skräck och emeto; kräkas. Rädsla för att kräkas. ”... och jag har alltid med mig en påse i väskan ifall jag plötsligt skulle må illa eftersom jag har emetofobi (spyfobi)...” (Skugge 2003)


(latin emissio; avsändande, slungande) uttömning, gäller speciellt första fasen vid sädesuttömningen, där sekreten, som utgör sädesvätskan, uppsamlas i bakersta delen av urinröret. Upplevs av mannen som att han inte längre kan hålla tillbaka själva sädesuttömningen.


(smn) kvinnligt könsorgan.


(sl) toalett. Återfinns i Astrid Brismans samling av flickslang från 1932, presenterad och sammanställd av Ulla-Britt Kotsinas (1994). Inget sägs om hur namnet uppkommit, men det finns åtminstone ett par tänkbara förklaringar. Emmaboda kan antingen vara ett märkesnamn på en toalettstol, i stil med Gustavsberg idag, eller så kan kopplingen uppkommit genom att platsen är ändstation för Kalmar-Emmabodabanan. Jämför Krylbo.


ett tungt bälte, utvecklat i USA, som mannen bär runt midjan för att visa solidaritet med sin gravida hustru. Se även couvad och bälte.


(sl) sägs om tjejer utan trosor under kjol eller klänning. Efter Britney Spears och Paris Hilton. Båda amerikanska sångerskor födda 1981.


(dial) man med enbart en testikel. Även om hingst och tjur med samma fenomen. Kan antingen bero  på medfött fel (klapphingst*) eller illa utförd kastrering. Uppgift från OFS. Jämför envillen och einstein.


(grekiska en; i och kopros; avföring) ofrivillig avgång av avföring. Jämför enures. Motsats exogami*.


av grekiska endon; inne, inom och gamos; giftermål. Norm om eller tendens till giftermål endast inom en bestämd grupp eller social kategori.


(grek) en mycket vanlig sjukdom som drabbar 10% födda med livmoder. Vid endometrios har livmoderslemhinnan spridits utanför livmodern och bildat små 'härdar', vanligast på äggstockarna och på bukväggen, som kan orsaka buksmärtor och kronisk inflammation.


(sym) fitta, fitthår. ”Och gossen börjar känna emellan flickans lår./ Vad är det för en enebusk som här emellan står”? (Anderberg 1977) Se även buske.


(lat) lavemang*. "Några dagar [senare (?)], då han begynner reconvalescera (tillfriskna) och skall hava en enema, lägger [Damiens] däri gift och således dödar herren sin." (Linné [1700-t] 2022 s 82)]


(euf) knulla av franska enfiler; genomborra, träda på t ex om tråd på nål. ”Hennes matmor gjorde också verkligen inga svårigheter utan lät mig efter min bekvämlighet arrangera mig i det att jag enfilerade henne...” (Hallenstierna 1972/1700-t)


(sym) kondom. Se även mössa (1).


(da) änglaknull; nattlig sädesavgång, pollution. Jämför våta drömmar.


enligt SO är engångsligg ”hist.: sedan 1991”. "Och författaren Ursula Parrott (1899—1957) höll i varje fall med om en sak: detta är verkligen, skrev hon. 'engångsliggets era'." (Västerbro 2025 s 390)  Se vidare one-night-stand.


(lmo) ett gammalt fenomen där man höll den porriga boken i ena handen och runkade med den andra.


(lmo) runkare, onanist.


(sym) kuk.  Ett fabeldjur i form av en häst med ett långt, spiralvridet horn mitt i pannan.


se engångsligg.


(sym) fitta. Se även rör (2).


(euf) ”hon är inte ensam”; hon är gravid. Isländskan har ”ekki einsömul” med samma betydelse.


(sym) onanist, runkare. ”Var ensamhetssyndaren väl avslöjad fanns det ett helt batteri kurer, botemedel och hjälpredskap att ta till för att återställa hälsan och förhindra återfall.” (Ekenstam 1993) Se även syndare.


(euf) runk, onani. Ordet ensamsex finns med i Sex i Sverige (1996).  Av undersökningen där framgår att män onanerar oftare än kvinnor och att mäns onanifrekvens, till skillnad från kvinnors, ökar om de saknar fast sexualpartner. ”Att flickor och rentav vuxna kvinnor skulle ägna sig åt ensamsex var otänkbart för etablissemanget.” (Wiklund 1999/1940-t) ” Se även solosex.


(åld) hora, sköka; någon en man spänner på* en gång, eller om enspännare i betydelsen vagn med eller för en dragare (häst), där den prostituerade tog emot kunden. Langenfeldt (1947) har enspännare om en som dansar ensam utan partner. Hos Bellman talas om Fröjas Enspännare (F E 57) ”Mollberg betecknas här som kurir åt kärleksgudinnan, när han skall rida iväg och bjuda faddrar till krögarens pojkes dop. Enspännare är dock oegentligt om en ryttare. Så kallades en lätt vagn eller kärra, förspänd med en häst och avsedd för snabba transporter av enstaka personer, t. ex. kurirer.” (Larsson/Hellquist 1967) Ytterligare en förklaring till ordet finns hos Wistrand (1843): ”I Paris liksom i Berlin ser man dem (tjensteflickor, pigor) vid vackert väder vanligtvis på aftnerne spatsera omkring; man igenkänner dem derpå att de gå långsamt, tid efter annan se sig om och mellanåt stå stilla, liksom väntade entamerade någon. Mest gå de ensamma, sällan två eller tre tillsammans. Det sämre folket kallar dem enspännare.”


(dial) enligt OFS flicka/kvinna med bara ett fullt utvecklat bröst. Jämför tiss. Ordet gräbba; flicka från fornsvenskan, svensk dialekt gräbba bildning till grabb.


(ty) kastrering*.


(fra) uttalas angtrekåt. Trots det, eller kanske snarare pga det, uttalas kötträtten ofta angtrekå eller angtrekått på svenska restauranger. ”Det svenska restauranguttalet (angtrekå) beror dock mindre på bristande kunskaper i franska än på hänsyn till gästernas eventuella anständighetskänsla”. (Grünbaum 1996)


(sym) fitta. Se även matta.


(grekiska enoureein; kasta vatten i sängen) oförmåga att hålla urin. Betydligt vanligare än encopres*. ”Från psykoanalytiskt håll uppfattas dag- och sängvätning som sexuellt betingad, vilket sammanhänger med att det är en störning i genitalierna.” (Bergenheim 1994)


(dial) enligt OFS om den som bara har en testikel. Jämför enbälling.


(sl) kuken har ju bara ett oseende öga. Engelsk slang har old blind Bob, one-eyed milk man, one-eyed trouser snake och one-eyed worm. Se även enögde byxormen.


(sym) kvinnligt könsorgan.  Se även håla (1).


(sym) kuk. ”En mycket populär serie, särskilt i Frankrike, presenterade rektorer som fick sina enögdingar sugna till extas av beslöjade elever som ville levitera sina betyg...” (Khemiri 2006) Se också enögde Olle, enögde ponken.


(fra) se under transvestit.


(sl) en (särskilt motorburen ungdom) som ständigt är på jakt efter (billig) sex. EPA efter den varuhuskedja, grundad 1930, som var känd för sina billiga priser.


(sl) har en person som är skicklig med datorer och internet.  Jämför aPenis och rPenis.


(grekiska epi; bredvid och didymoi; de båda testiklarna) bitestikel*.


(latin e; utan och pilus; hår) avlägsnande av kroppsbehåring med hjälp av bl a vax, kemiska medel och laser.


(euf) ”slutet”, baken. Från ett grekiskt ord  ”avslutning på ett tal”. Därav ”lyssna på epilogen”; ljud från baken. Se även fimp och finalen.


grekiska och latin för blygdläppar.*


(grekiska epi; på, till, efter och spadon; en spricka) ovanlig medfödd missbildning i form av att urinröret är öppet på ovansidan. Se även hypospadi.


(grekiska thymos; lidelse, passion) vällust, åtrå.


(grl) bromsspår*.


(euf) impotens. Erektil  franska erektion; styvnad av latin erectio till erigere; uppresa.  Dysfunktion från grekiska dys; dålig och funktion: uppgift, roll. "Männen som, med varierande kunskap, diskuterar testosteronhalter, olika substansers inverkan på erektionsförmågan, porrmissbruk och depression, Viagra, Cialis och andra läkemedel mot erektil dysfunktion verkar inte helt nöjda med sakernas tillstånd." (Ann Heberlein: Låg där i en säng med bultande besvikelse, SvD 9 april 2022) Se vidare impotens.


(latin erectio; uppresning av erigo; resa upp) resning, stånd, styvnad av penis. Enligt NEO ”hist.: sedan 1810”. I Serenius engelsk-svenska lexikon (1757) finns ”erection; uppresande, uppsättande, stående af penis”. I samband med främst sexuell upphetsning fylls den svampaktiga erektila vävnaden i manslemmens svällkroppar med blod. Erotiska synintryck, tankar, stimulering av erogena zoner åstadkommer via hjärnan och erektionscentrum i ryggmärgen att flödet av blod till penis ökar samtidigt som avflödet minskar, varigenom manslemmens storlek kan mer än fördubblas. Men erektion kan också inträffa när en person är rädd, nervös eller chockad och även vid fysisk retning som t ex under en skakig färd med buss eller tåg eller vid ofrivillig gnidning mot något föremål. Erektion åstadkommer sexuell upphetsning också i klitoris och i bröstvårtor.

”På en källardörr står Jack Knivskäraren och svänger en yxa; prästen bestiger schavotten, en erektion spränger gylfen på honom; notarierna går förbi med sina svällande portföljer, sirenerna tjuter för fullt.” (Miller 1952) "Han minns ännu hur hon brukade leka med sitt lilla konfirmationskors av guld, hur hon lät det liksom försvinna för att vistas därinne i  läpparnas värme. Sådana saker kunde ge den då bara tolvåriga Bernard våldsamma erektioner." (Gustafsson, L 1986 s 387) ”E är Erektionen hos En Enslig Eremit/ som ta’r saken uti Egna händer full av nit.” (Tankekorn)


(sl) ensamsex*, solosex*. Eremit; enstöring av grekiska eremos; ensam. ”Jag tror fan jag drar hem och eremitknullar, säger Micke och låter som om han ska ta livet av sig.” (Hagman 1991)


(fvn) arghet* enligt Ström (1967).  Ett av de mest nedsättande begrepp norrönt språkbruk förfogar över. Otuktig lust, perversion, omanlighet. Om den man som spelar den kvinnliga rollen i ett homosexuellt förhållande. Den feminina formen av ergi stod för en sexuellt lössläppt och karlgalen kvinna. ”Detta begrepp [ergi] antyder att Oden inte var en riktig karl, att han var feg, moralisk oduglig och tog kvinnans plats i sexuella sammanhang.” (Harrison/ Svensson 2007)

Ljunggren (2014) som har en uttömmande förklaring till ergi, vilken delvis skiljer sig från uppgifterna ovan, skickar i ett mejl (4 jun 2014) följande om vårt ord: ”Ergi (subs) grov fornnordisk förolämpning som saknar motstycke i dagens svenska. Användes för att peka ut en person som gjort något av samhället ej accepterat och som inskränkte på dennes heder. Tidigare ofta tolkat som manlig passiv homosexualitet, men problem uppstår då det i form av rungalder (symbol uppbyggd av runor använd som en sorts besvärjelse min anm BgD) även kan riktas mot kvinnor.” Ljunggren hävdar vidare att förolämpningen ergi även innefattar det nusvenska ordet ”feg”. Jämför argr.


(för sl) min kuk från nysyrianska/assyriska/syrianska.


(lat) erigerad kuk, ståkuk. ”— Jag vill ändå att Ni ger mej utförligt besked hur det känns, sa jag och började föra erigendum sakta fram och åter i hennes hållare*, som nu av allt att döma var maximalt sekretfylld.” (Eckerbom, Kärlek 11/1969)


svälla, styvna, särskilt om penis. ”Hist.: sedan 1963.” (SO) "Jag hetsades av dem, av brösten och skötena och tecknade med erigerat kön. De kroppar jag utförde i vax kunde jag vidröra med smekningar." (Brunner 2020 s 125) "Han hade en känsla av att detta femtioåriga kön, till synes inbegripet i sin egen labyrint av våldsamma orgasmer, tycktes vilja snarast svälja hans egen plågsamt erigerade lem, en kroppsdel som i detta ögonblick inte så noga visste var den befann sig; i himmelen eller i helvetet." (Gustafsson, L 1986 s 381)  Se vidare erektion.


(grekiska eros; kärlek, åtrå och genos; art, slag) som framkallar sexuella lustkänslor.  NEO har ”hist.: sedan 1947” medan SO har ”sedan 1948”. Man talar i sammanhanget om erogena zoner; ställen på kroppen där beröring skapar sexuella impulser. De främsta erogena zonerna är könsorgan, bröst, anus, läppar, tunga, öron och lår, speciellt då deras insida. Men känsligheten är mycket individuell och varje människa har i sammanhanget sina speciella känsliga områden. Tjugosex procent av kroppsytan innehåller erogena zoner. "Om en kvinna rör vid mitt bröst och bröstvårtorna blir jag upphetsad. Nacken, halsen, särskilt halsen, framförallt sidan av halsen är en sjukt erogen zon."  (Kalmér 2024 s 212)


(grekiska eros; kärlek) ”Hist.: åtm sedan 1930”. (SO) 1 sinnlig kärlek. Jämför agape*; den osinnliga kärleken mellan människa och gud. 2 Eros kärlekens och lidelsens gud i den grekiska mytologin. Motsvaras av romarnas Amor och Cupido*. Vissa säger att Eros var son till kärleksgudinnan Afrodite och krigsguden Ares. Men i Platons (427—347 f Kr) Symposium nämns Eros som den äldste av gudarna och därför utan föräldrar. Enligt bl a kristen teologi står eros för den begärande och själviska kärleken och ordet används också, enligt NEO, sedan åtminstone 1930, som beteckning för den sexuella kärleken.


(eng) franska lactation; mjölkavsöndring, digivning. Sexuell avvikelse där en vuxen tänder på att dia en annan vuxen.


av engelska eroticism. Inriktning på erotik* särskilt inom konst och litteratur. Ordet belagt i svenskan sedan 1974.


(grekiska erotikos; hörande till kärleken av eros; kärlek) sexualitet där det sinnliga och sensuella betonas i människors möten. Ögonkast, beröring, närhet och inte minst klädseln är viktiga inslag i det erotiska spelet mellan människor. Efter Eros, son till Afrodite och den sinnliga kärlekens gud i grekisk mytologi.  NEO har ordet ”hist.: sedan 1886”. Kahn (1944) beskriver det hela så här: ”Mannen ser en tilltalande kvinna och detta erotiska intryck sätter strömmen inom erektionssystemet i rörelse: plattan faller, kulan kommer i rullning och nu löper den sexuella retningen genom hjärnan bakåt och nedåt genom ryggmärgen. På denna väg måste den övervinna en rad hämningar eller motstånd, vilka äro av oerhörd vikt för sexuallivet.”  "Jag lärde mig tidigt att kvinnans erotiska upplevelse — att få henne att njuta— var grunden för min njutning." (Kalmér 2024 s 187) Enkelt uttryckt kan man säga att erotik är den sexualitet vars främsta mål inte är parbildning eller barnalstring utan njutning och glädje.


(sl) om underkläder särskilt om manliga långkalsonger och vissa stora och vida kvinnliga underbyxor. Se även intima plagg.


enligt SO ”hist.: sedan 1911”. Person med stark dragning åt det erotiska. Se vidare erotik.


av engelska erotism. Som har med erotik* att göra.  Ordet belagt i svenskan sedan 1963.


(grekiska philia; kärlek, vänskap) en positiv känslomässig inställning till sexualitet, som tros vara medfödd.


(grekiska eros; kärlek och fobos; flykt, fruktan) negativ, känslomässig reaktion på (vissa former) av sexualitet. Sägs vara en inlärd reaktion i motsats till erotofili.


(grekiska eros; kärlek och fonein; dräpa) att bli sexuellt upphetsad vid tanken på att mörda sin partner.


(grekiska grafein; skriva) erotisk bild eller skrift.


(grekiska mania; raseri) att bli sexuellt upphetsad av att få eller skriva brev med erotiskt innehåll.


(grekiska lalein; prata) att använda sig av runda ord* före eller under samlaget som sexuell stimulans för egen del och/eller för sin partner. Jämför  koprolali.


(grekiska logos; ord) den vetenskapliga studien av erotika.


(grekiska eros; kärlek och mania; raseri, vanvett) extremt starkt sexuellt intresse eller begär som bl a kan yttra sig i ett omättligt behov av sexuella erövringar eller en tvångsmässig föreställning att en annan person är sexuellt intresserad av erotomanen ifråga.  NEO  har "hist.: sedan 1846".  Från början stod ordet för obesvarad kärlek, men när medikaliseringen började på 1700-talet kom ordet att stå för en överdriven erotisk aptit. "Erotomanen  Gustaf Halldins memoarer Mina kärleksäventyr  (se litt.förteck.) från senare delen av 1700-talet ger också en bild av staden som jaktmark för den obetvinglige vivören*, på krogar och kaffehus såväl som på gator och torg." (Lennartsson 2019 s 92)   Fenomenet går också under beteckningen stalking kanske från engelska stalk; smyga sig på, smygjakt. Jämför stalker.


(euf) här orgasm, utlösning. Från latin eruptio; utbrott till erumpere; bryta ut.  ”Jag drog henne över mig och framåtlutad, stödd på armarna, red hon oss bägge mot en ny eruption.” (Sundberg, Kärlek 3/ 1965)


(sym)1 erövrare; kuk.  2 erövring; fullbordat samlag. "Och så fullbordades denna erövring till min största belåtenhet."  (Boswell 1951)


denna ’uppvaktning’ eller ’ledsagning’ utförs av en call-girl*, en lyxprostituerad som uthyres av ett ’företag’ i branschen. Eskort av franska escorte från italienska scorta till scorgere; ledsaga. Ytterst från latinets excorrigere; ha uppsikt.


kort för Extended Sexual Orgasm; extra långvarig orgasm. Bygger på en lång och invecklad metod utarbetad för att få orgasmen att vara längre. Finns beskriven bl a hos Cox (2004).


(da) enligt Hertoft (1989) ”i prostitutionssprog — penis stimuleres med foden”.


(euf) skiter. Använt i förskönande syfte. "Det esskåiter jag i! "


(dial) svärja, klaga, kverulera. (OFS)


(euf) dass, toalett. Anläggning, inrättning. ”Camparna ha klagat över bristen på bekvämlighetsinrättningar i Haparanda och ortstidningen skriver: ’Att uppföra dylika etablissemang kostar pengar. Vill man slippa ifrån obehagliga företeelser på campingplatsernas gräsmattor, så får man dem överflyttade på skattsedlarna istället. Och där ha vi redan nog.” (Holmkvist, Stilblommor och grodor, 1962)


(euf)1 kvinnligt könsorgan. ”Han ville lägga handen på min etcetera, men då tumlade jag ner på golvet.” (Aretino 2008) 2  i Shakespeares Romeo och Julia (1597) används etcetera som eufemism för arse (arsele). Samma uttryck var också användbart för kvinnans könsorgan och de onämnbara byxorna. Se vidare under intima plagg.


(sl) fitta.  Se också två (3).


(sl) sperma. En sorts giftig vätska. Ordet historiskt före 1520 (NEO), Av fornsvenska eter ett gemensamt germanskt ord besläktat med grekiska oidos; böld. På tal om barnlöshet i äktenskapet, menade många fordomdags, enligt Schön (1996), att det alltid måste vara kvinnan det hängde på, för ”det där ettre som mannen kom med, det var minsann alltför grobart, hette det i Nordmark i Värmland”.


(dial) alldeles (djävligt) förbannad. (OFS) Jämför etter i etter värre; än värre av svensk dialekt etter; ganska, endast och etter; giftig vätska t ex ormetter; ormgift och i överförd betydelse om giftighet.


(sym) usel utlösning eller orgasm. ”Jag förklarade att det för mig var uppenbart att tjejen njöt mer, att jag själv lätt kunde behålla ett normalt ansiktsuttryck och tänka på en artikel eller fotbolls-VM när jag låg och pumpade, att min orgasm var en ettöressmällare, helt odramatisk, medan tjejen var liksom i en annan värld, helt borta.” (Hörstadius 1995)


(sl) enligt Ingers (1977) lundensisk slang och skämtsamt för potta*. Pottan har som bekant bara ett öra. Ordet finns även allmänt i skånskan.


från franska étui; ask, fodral.  1 (sym) kondom. ”Casanova var noggrann med att skydda sig. På den tiden var kondomerna gjorda av linne eller djurtarmar. Inte så charmigt kanske, men han måste ha gillat kondomer för han kallade dem kärleksfullt för bland annat ’den engelska ridrocken’, ’säkerhetsetuiet’ och ’den engelska klädnaden som skänker sinnet ro’.” (Forssberg 2004) 2 fitta.


se inledningen.


(lat) hymen*, mödomshinna*.


(grekiska eunouchos; kastrat eg ’sovrumstjänare’ av eune; bädd) enligt NEO ”hist.: sedan 1603”. 1 kastrat, man som saknar testiklar eller har icke fungerande sådana. Historiskt kallas kastrerade individer för eunucker. I antiken tjänstgjorde de som präster, tempeltjänare och haremsvakter. Vissa asiatiska fruktbarhetskulter hade eunucker som präster, eftersom det krävdes av dem att de skulle offra sina könsorgan till gudinnorna. Ibland avlägsnades både testiklar och penis redan i barndomen, och vissa kinesiska eunucker bevarade sina könsorgan i förseglade askar som de sedan begravdes tillsammans med. ”Och nu med ens, hörde han, att stämman klingade som en flickröst, en kvinnostämma. Var mannen eunuck?” (Stilgebauer 1923)  Eunuckism; utebliven pubertetsutveckling orsakad av bristande testikelfunktion.  2 eunuck (so); impotent.


se dyspareuni.


(smn) 1 lesbian*. 2 om kvinna i allmänhet. ”Hist.: sedan 1679; till personamnet Eva.” (SO) 3 göra en Eva; ett homosexuellt förhållande. 4  Evas dräkt; naken. Innan syndafallet i Edens lustgård var ju Adam och Eva nakna. Se även Adam.


(sl) fitta. Evenemang = händelse.


(euf) i uttrycket  ”det var en evig lögn” utbytbart mot förbannad eller djävla. Även evinnerlig och evärd(e)lig med samma betydelse som evig.  Tid, tidsålder. ”Det var då ett evinnerligt eller evärdeligt tjat.” Milt uttryck för ”förbannat eller djävla tjat”. OFS har evighet; tusan, fanken.


(sl) fitta. ”Rätt smord är den alltid redo.” Uppgift från  26-årig man. Se även maskin.


(latin e; i avsaknad av och vir; man.) Krafft-Ebing tar upp fenomenet i sin Psychopathia Sexualis (1886) och ser det som en manlig vanföreställning att vara kvinna. Det kan också stå för ett abnormt tidigt upphörande av könsdriften. Efeminatio betecknar motsvarande kvinnlig vanföreställning att vara man.


(lat) står för "sånt som utdrivs".  Ofta använt om avföring men också för andra kroppsliga utsöndringar. I modern betydelse ett sammanfattade uttryck för avföring och urin.


(latin exhibitio; utställande, visning till exhibere; framställa, visa) sexuell avvikelse — en obetvinglig lust hos speciellt män att visa fram könsorganet, vanligen för helt främmande flickor eller kvinnor. En av orsakerna till att kvinnor inte blottar sig i samma utsträckning som män är att de har en helt annan möjlighet till exhibitionism i den vardagliga tillvaron med hjälp av t ex frikostiga urringningar och kortkorta kjolar. Ordet exhibitionism lär ha använts första gången år 1877 av den franske neuropsykiatrikern Ernest-Charles Laségue (1816—1885).  SO har ordet ”hist.: sedan 1896”.

Hallbeck (1967) menar att ”det väsentliga för blottarens [exhibitionistens] känslor är att han med sin handling åstadkommer en känslochock. Ett offer som rodnar starkt och flyr när hon plötsligt konfronterats med den erigerade penisen i efterapade samlagsrörelser är vad blottaren hoppas på. Om hon visar sig totalt likgiltig har han ju misslyckats i sitt primitiva försök att visa sig som en man. Hans egen lustkänsla blir svagare. Han måste chocka till vällust.”  Blottning räknas mestadels som sexuellt ofredande och kan ge böter eller fängelse i upp till två år. Jämför autagonistofili.

Caroline Hainer menar i sin  Män visar kuken för mig (Mondial 2018) att exibitionnism inte är detsamma som blottning. "Exibitonisten njuter av att bli sedd och få visa upp sig, tänk vilken barbröstad rockstjärna som helst i tajta jeans. En exibitionist måste inte visa könsorganen  och inte heller nödvändigtvis för främlingar, på ett tvångsmässigt sätt. Det är något blottaren gör, i hopp om en chockad reaktion."


(sym) en f d kvinnlig knullkompis. Se vidare under hål.


(sl) snygg, sexig f d flickvän. Se även kex.


(nyo) SAO (2013) har ”Person som har samlag utan mental närvaro.”


(euf) kroppslig utsöndring (latin excrementum; avsöndring, avföring, till excernere; utsöndra). I svensk skrift sedan 1642 ( NEO). Adams (1982) menar att ordet excrementum används från och med Plinius d ä (död 79 e Kr) för varje form av kroppsliga utsöndringar.  Engelska excrement och franska excrément.

SAOB har bl a följande att säga om ordet: ”numera bl a om den (mer eller mindre) fasta massa som uttömmes gm ändtarmen: tarmuttömningar, träck: vanl kollektivt i pl.” Och så här satiriserar Swift (1726) om sin tids vetenskapsmän: ”Utarbetandet av en metod för att återföra människoexkrementer till deras ursprungliga form av föda genom att upplösa dem i deras beståndsdelar, avlägsna den färg de får från gallan, låta lukten avdunsta och skumma av saliven. Han fick som bidrag en tunna människoexkrementer i veckan.”

Tamm (1940) hänvisar till Freud i denna skitsak: ”Freud pekar på att människans upprätta gång förvandlade henne från ett ’näs’ eller ’luktdjur’, dvs en varelse för vilken lukten spelat huvudrollen till en sådan som mest använder synen för att orientera sig. För det djur som vägleder sig med hjälp av näsan, äro exkrementerna och andra kroppens utsöndringsprodukter av största vikt, för ’ögondjuret’ äro de däremot äckliga och vidriga.” "De som kröp, de som visade honom pudeltrohet, förledde han alltid med honungsarten av sina förgiftade exkrementer." (Brunner 2020 s 474)


av grekiska exo; ute, utåt och gamos; giftermål. ”Hist.: sedan 1893.” (SO) Att ingå äktenskap utanför den egna gruppen. Motsats endogami*.


(lat) vuxen, manbar. Latinsk-svensk ordbok (1952) har ”spec. i obscen bet”. Samma källa har ordet som substantiv med betydelsen homosexuell yngling.


(euf) knulla. Betjäna, utföra. Från franskan via latinets expedire; utreda (lösgöra) fötterna till ex; ut och pes; fot. ”Jag bad att få sluta expediera min post. Omöjligt, hon ville också bli expedierad.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Att ordet användes flitigt i könssammanhang under 1700- och 1800-talen finns flera belägg för, bl a följande utdrag ur Wistrand (1843): ”Redan länge hade det i Paris funnits ställen, hvilka enkom voro inrättade för sådana otuktiga ändamål och ej stodo under polisens uppsigt. Då likväl mycket ondt och mycken skandal deraf uppkom, då man nemligen erfor att 12—14 åriga flickor ditlockades och expedierades af gamla vällustingar.”  "Efter expediering gick hon till kommoden, satte handfat med vatten på golvet och sig själv över och lät handen spola i en sällsam cirkulation med en ring vatten inför sköljning innerst." (Suneson 1891)

Men även under 1900-talet används ordet, inte minst inom prostitutionen, vilket följande citat från Lo-Johansson (1935/1978) vittnar om: ”Hon expedierade honom kvickt, så brått, att hon inte alls brydde sig om försiktighet.”


(euf) dass. ”I ett torp på Blidö i Stockholms skärgård talades det aldrig om att man skulle gå på toaletten, på toa, uppsöka badrummet eller ens gå på muggen. Där hette det antingen att 'gå på 25:e, på expeditionen eller på roten’. Totalt obegripligt för en utomstående, ända till dess han stod framför dörren till utedasset. Dörren pryddes nämligen av en emaljskylt med texten: ’25:e Rotens Expedition’.” Bergholm/Kjellin (2003) som citatet ovan är hämtat från vet också att berätta att ”Torpets herre var den siste rotemannen på den 25:e roten på Nytorget i Stockholm”.


(sl) orgasm, utlösning. Häftigt utbrott, sprängning. Använt också som eufemism för orgasm av kärleksserien Harlequins svenska översättare. ”Ord som ’penis’ och ’orgasm’ i de djärvare originalen, stryks i det första fallet eller ersätts med ’explosion’ i det senare.” (Per I Gedin i Understreckaren ”Kvinnors längtan efter romantik”. SvD 18/10-1998) ”Den långsamma explosionen i skrevet pressade ut alla luft ur mina lungor.” (Delany 2009)

”Österländska kärlekskonster lär männen att nå punkten, hoppa av, nå den igen många gånger om. Sedan kan de släppa på den stora explosionen medvetet.” (Å å å å årgasm! Ottar 4/97) ”Jag exploderade gång på gång. Jag kunde inte sluta. Det kändes som om våg efter våg av färg sköljde genom mig.” (Jameson 2005)


(lmo) snabbrunk. Se även runk, runka.


(grekiska ekstasis; hänryckning, egentligen bortryckning från ett normalläge) mest i samband med religiös och sexuell extas. ”Hist.: sedan ca 1700”. (SO)  Eller som Brandt (1993) så träffande uttrycker det: ”När man är så uppfylld av hänförelse att man inte uppfattar något annat än sitt eget sinnestillstånd och i övrigt är fullkomligt likgiltig för om jorden exploderar eller om aktiekurserna störtdyker. Då är man i extas!” ”Det börjar djupt ned i ’kärnan’ och blir hela tiden större, starkare och bättre och vackrare, ända tills hela jag är en kvadratdecimeter extas mellan benen.” (Hite 1977)


Trost (1988) har ”utanför könsorganet, t ex syfilissmitta genom kyssar”.


(sl) älskare, älskarinna. Något man har vid sidan om det ordinarie jobbet.


(sl) knull med extraknäck.*


(arab) enligt slangopedia.se "min kuk i dig!"


(eng sl) kort för fuck*  som i  F off, F you in the A*, what the F!


(sl) kort för Fuck You. Ungefär dra åt helvete!


(sl) engelska för Fuck And Never Touch Again. Ett engångsligg*.


(euf) ett lindrigt kraftuttryck där styrkan ligger i  den långa utdragna betoningen av det fula fan. Hittad hos Haynej (2022).


(dial) brunstig*. (ORB)


(dial) den onde, fan. ”Du jer mer eller mindre själve faaruln.” (Teratologen: Fragment av surrogatpyret XI-XII, Tidningen Kulturen 43-45 2007.)


(euf) lindrig svordom i uttrycket Fy fabian; fy fan!


1 (euf) sängkammare. Uppgift från jämtlänning (f 1929) som hört ordet 1950 av person som visade sin bostad: ”Å här ä fabriken!” Jämför arbetsplats och verkstad. 2  besök till porslinsfabriken; pissa.  Se även under porslin.


(lat) Chorier (1967) har betydelsen kvinnans blygd*.


(eng) facerape försvenskat fejsrejp.  1 när någon kysser och kladdar med en person mot dennes vilja. 2 när någon loggar in på en persons facebook och skriver olämpliga saker. I Språktidningen (jan 2012) berättas hur några i Språktidningens spanargrupp, den som letar efter nyord, ”ondgjorde sig över vad de menade var en missvisande metafor som missbrukade ordet rape; våldtäkt. Ordet finns också som ett s k översättningslån: ansiktsvåldtäkt. Spanargruppen föreslog istället en metafor som bättre beskriver vad det hela rör sig om, nämligen: kapning eller kontokapning.


(eng sl) går ut på att mannen eller kvinnan slår sig ner med blottade könsorgan på partnerns ansikte (face) och där blir slickad och/eller sugen. ”Har du testat facesitting med en tjej som väger 90 kg?” (Kontakt. Fib/Aktuellt febr 2000) Facesitting är en form av breath play som utförs med hjälp av t ex plastpåsar, snaror eller genom att hålla huvudet under vatten.


(eng sl) att komma i ansiktet (engelska face) på sin partner. Första gången ordet dyker upp i sexuellt sammanhang är i den amerikanska västernfilmen Facial från 1982, men det är först mot slutet av 1990-talet som uttrycket får större spridning genom den amerikanske presidenten Bill Clinton (f 1946 och president 1993—2001) och hans affär med vitahuspraktikanten Monica Lewinsky. Jämför come shot.


(för sl o so) knulla dom!  Se även fuck.


(euf) fuck you. Se  under fuck, fucka. "Fack you bajskorv*, säger man till varandra och kramas." (Matilda Ruta: Ninna och stormskolan. Natur & Kultur 2017) Och från samma källa: "Dom skriker krig och leker laser och några ropar fack you. Men bara till varandra."


(sl) knulla. Se även under fuck.


(sym) fallos*. ”Han befallde mig att ta facklan i handen, och jag som blivit djärvare tack vare mitt allt häftigare begär, grep tag i den, men nådde knappt runt den.” (Chorier 1967)


(latin facultus; möjlighet och coeo; komma samman) förmåga att genomföra samlag. ”I Egypten och andra länder, i hvilka eunucker* höllos, visste man i själfva verket om att deras facultas coeundi ännu var i behåll, så att icke sällan hela genitalapparaten aflägsnades för att omöjliggöra coitus* helt och hållet.” (Berg 1914)


(sym) sperma*. ”Föreställningen att en pojke först måste få modersmjölk, men sedan ’fadersmjölk’, det vill säga sperma, för att utvecklas till en riktig man återfinner vi hos flera folk.” (Norrhem 2008)


(euf svr) De va som själve faderullan; det var som själva fan. I Skånskan heter det  faderyllan.


(fisv) liderlig kvinna.


(fno) famnande. ”Hana faðmandi ok elskuliga kyssandi” (famnande henne och kyssande henne kärleksfullt). (Tristrams saga)


(fno) omfamna. ”ek ann þér eigi faðmlagsins Helgu... ”  (jag unnar dig inte att omfamnas av Helga... ) (Gunnlaugs saga)


(fno) famntag.


(lat) ord för avföring, mest i medicinskt bruk.  Engelska faecal, faeces; fekal*, fekalier. Även franska féces; exkrementer. Av latin feces med samma betydelse.


(latin faex; bottensats och grekiska filia; kärlek) att attraheras av avföring. Se även under koprofag.


(dial) 1 færa opp ”inte bli dräktig om ko, koa for opp”. 2 færa på, færæ på; ”uttryck för samlaget”. Samtliga uppgifter från OB.


(dial ) kraftuttryck. (OB)


(dial) brunstig* (avser kor). (ORB)


se under fag.


(sl) från amerikansk slang fag; bög. 1 bög. 2 fag hag; heterosexuell kvinna som gärna umgås med fägs, eller så idealiserar eller beundrar faghagen samkönad manskärlek. ”Kunde vara en faghag, syster till bög, vanlig tjej som vill slippa bli påhoppad av äckliga killar och älskar att dansa i lugn och ro ...” (Lodalen 2003) ”Fag hagsen skyddade sina hag fags och spände en bro över till de heterosexuella männen, som med kvinnan som alibi kunde umgås med fikusarna utan att känna sig hotade.” (Drougge 2006) ”Enligt klichén är faghagen en oattraktiv, överviktig kvinna som inte får någon bekräftelse av heterosexuella män och därför söker tröst hos bögar. Hon går på gayklubbar och engagerar sig i sina vänners kärleksaffärer. Ofta blir hon förälskad i den vackraste av dem och tror att hon ska kunna omvända honom. Hon är babblig och burdus och klär sig som en julgran.” (Leopold 2007) Jämför hag.


(euf) finare för fan. Finns med hos Hjelmqvist (1903). Ingers (1977) har Fagerlund och  ”Va Fagerlund!” Han menar att ”ordet iakttagits på 1930-talet och ännu på 1960-talet”.


(för sl) 1 bög. 2 transvestit*.


(sl) från amerikansk slang fag; bög. ”Men alltså, fattar ni inte? En BÖGBAR! Där var BARA faggots.” (Skantze 1994)


(sl) samlingsnamn på bögar.


(am sl) homosexuell man, bög. I slutet av 1500-talet var faggot ett föraktfullt tillmäle till en kvinna och fyrahundra år senare var det bögen som föraktades.


(för sl) bög.


(sl) från amerikansk slang fag; bög, homosexuell man.


(sym) kuk, musikinstrument.  ”Trä upp er på fagotten!” (Wahl 2006)


(sl) flörta*.


(sl) fan. Kraftuttryck, enligt Astrid Brismans slangordbok från 1932, presenterad och kommenterad av Kotsinas (1994).


(eng sl) bög. Känt sedan slutet av 1800-talet.  Fairy queen; kvinnlig homosexuell.


(smn) kuk. Se fairy och pony.


(dial) cunnus*. (OFS)


(sl)  fjärt+bajs; fjärta löst. Jämför sharta.


(engelska fake; bluffa, lura) simulera orgasm. Av naturliga skäl är det mest kvinnor som bluffar och får mannen att tro sig om att vara en riktig casanova*.


(sl) kondom. Från engelska fake; bluff.


(euf) fan. När jag googlade mitt namn annandag jul (2016) dök det upp en sajt för Shopello, ett postorderföretag som verkar sälja det mesta. Bl a saluförde man tre av mina böcker. Två under rätt titel, men den tredje presenterades som "35?! — Då blir det faktan inte lätt!" Här har ordet fan bytts mot faktan. Jag har svårt att tänka mig att det hela beror på ett misstag. Det verkar alltför långsökt. Nej, istället verkar titeln på min  debutbok ha råkat ut för censur. Detta för att inte besökarna på sajten ska behöva drabbas av  det "fula" ordet fan. Jag har utan framgång försökt få en förklaring från Shopello.


(fal; som kan köpas, till salu) urnordiska falaz, fornsvenska fal. Germanskt ord, t ex isländska falr och norska fal, besläktat med tyska feil med samma betydelse av grekiska polein; sälja. Ålderdomligt om prostituerad. Enligt SO är fal ”hist.: sedan början av 1300-talet (Skåne-Lagen)”. Numera mest i betydelsen lättsinnig och förförisk. ”Enligt Parent-Duchatelet finnes det i Paris omkring 5.000 inregistrerade offentliga qvinnor; men räknar man dertill alla smygskökor d.v.s. de som verkligen äro renommerade såsom sådana, alla de, hvilka enligt Retif de la Bretonne drifva detta yrke ’sur le pavé (gata) de Paris’, vidare alla de flickor, hustrur och enkor i Paris, hvilka så att säga gifva gästroller såsom skökor, så kan man ganska säkert med samma auktor antaga deras antal till 30.000, hvilka i Paris icke hafva något annat yrke än att hålla sin kropp fal (faisant metier de leurs corps).” (Wistrand 1843) "Ungkarlen i en liten stad eller by blir ej prostitutionskund, eftersom hans hemort ej tolererar prostituerade. Naturligtvis är bristen på fala kvinnor endast en orsak till hans goda uppförande.” (Eriksson 1939) Se även kvinna (2).


(åld) prostituerad. ” … den karaktärens outsägliga simpelhet och uselhet, som ligger däri, att han i en fal tärnas vidriga omfamning söker en förbjuden njutning, som han i sitt eget hem kunde finna utan alla samvetsförebråelser i en högre och renare form.” (Kress 1905) Tärna; tidigare om kvinna med tjänst vid hovet. Numera mest i förbindelsen brudtärna. Se även fal.


(euf) få på fall; förföra en kvinna. ”Löjtnanten uppvaktade överstens dotter flitigt med blomsterkvastar och chokladaskar och tycktes på god väg att få henne på fall.” (Palmenfeldt 1986) Se även kvinna (2).


1 i Estland säger man ”hon skuld fal e nurka”; hon skulle falla i vrån om gravid kvinna. Detta enligt Byrman (1989). 2 (sl) falla för trycket; fjärta, prutta. 3 (sl) falla, falla ifrån; avlida, dö.  Hist.: före 1520 (SO) av fornsvenska falla fra. Substantiv frånfälle; dödsfall. 4 hon har fallit, är en fallen kvinna; (hon har) förlorat sin oskuld. ”För att det ska finnas en ’fallen kvinna’ måste det ju ha funnits en ’fallen man’.” (Elise Ottesen-Jensen 1886—1973; norsk-svensk sexualupplysare) Jämför kvinna (2).


(grekiska fallos; manslem och algos; smärta) smärtor i fallos kanske orsakad av en könssjukdom eller priapism*. Ett annat namn för samma sak är fallodyni (grekiska odyne; smärta).


se under kvinna (2).


(sl) 1 ”hängkuk med tonvikt på testiklarna”. (20-årig kvinna) 2 hängbröst. 3 hästgödsel från K1, Sthlm. (Langenfeldt 1947) Se även frukt.


(av fallos) psykoanalytisk term för det stadium (3—6 års ålder) i barnens sexuella utveckling när de upptäcker skillnaden mellan könen. Först kommer det orala stadiet, därefter det anala, så det falliska och det genitala.


se fallalgi.


(grekiska fobos; fruktan, skräck) skräck eller vämjelse vid åsynen av en (erigerad) fallos. Fenomenet kan vara en följd av homofobi*.


(av fallos*) Ordet förklaras av Johan Almkvist i Hälsa och nakenhet (1932) med utgångspunkt i falloskulten: ”Från Egypten kom kulten till Grekland där den benämndes falloskulten. Den var här förenad med fester för vinguden Dionysos*. Härvid bars avbildningar av manslemmar på spetsen av långa stavar offentligt omkring i processioner (falloforier).”


(grek phallos; manslem) instrument med vars hjälp man mäter erektionsförändringen hos fallos.


(grekiska phallos; penis och kratia; välde) sexistisk* person, oftast en man. Därav fallokrati; kukvälde.


se metakuk.


(av grekiska phallos; manslem) Besläktat med boll, bål och böld.  NEO  har ”hist.: sedan 1822”. Avbildning av och benämning på främst erigerad penis. Bland många folkslag, även hos oss svenskar (se t ex bautasten), har fallos dyrkats som fruktbarhetssymbol. I det berömda gudatemplet i Uppsala dyrkades bl a den fornnordiske fruktbarhetsguden Frej försedd med en väldig fallos. Fester har firats där enorma fallosar burits omkring i procession. Från antiken finns många former av fallosdyrkan. De egyptiska obeliskerna är t ex fallosar, liksom monoliterna (pelare huggna i ett enda block) på Korsika. Till romarriket kom Phalluskulten tämligen sent och utövades i början samtidigt med Bacchusfester. (se Bacchus) Världens hittills äldsta fallos, en stenåldersdildo 28 000 år gammal, återfanns 2005 i den berömda Hohle Fels grottan nära Ulm i Tyskland.

Almkvist (1932) berättar att ”en Phallus bild fördes omkring på en vagn, och på torget bringade stadens mest ansedda familjemoder en hyllning åt guden Priapus* som i Grekland fanns överallt i stad och på land samt ärades och dyrkades av alla fruar, framför allt de nygifta. Genom denna dyrkan hoppades de öka sin fruktsamhet. [...] Dyrkan av människans alstringsmysterium, Phalluskulten, var ej lätt för kristendomen att utrota. Hon måste nöja sig med att istället för kultens hedniska gudomligheter ersätta med kristna helgon. Men phalluskultens inrotade religiösa tro hos folken vek inte, utan man utrustade dessa helgon med de gamla Phallusgudomligheternas egenskaper och deras bildstoder försågos ofta med en stor phallus.”

Almkvist ger också en rad exempel på hur kärnan i falloskulten finns kvar långt in i ”modern” tid. ”Så t ex var det i Frankrike ända in på 1600-talet sed, att fruar, som önskade sig barn, gingo till ett tempel varest en bildstod av ett dylikt helgon fanns uppställt, omfamnade denna eller tog avskrap av dess fallos. Eller också offrade de av vax gjorda könsdelar åt helgonet. En sed, som i Rouen bibehöll sig till 1643, bestod däri, att den 11 februari varje år gossar och flickor samlades i den heliga Veronicas kapell, i händerna medförande ett bakverk, format såsom en manslem med två vidhängande testiklar. Detta välsignades av prästen och blev härigenom amulett. I Italien skola rester av phalluskulten ha bibehållit sig ända till början av 1800-talet och ännu i våra dagar skall man i Neapel kunna köpa ett slags amulett bestående av en manslem av brons omslingrad av en orm och försedd med en ögla så att den kan hängas i en kedja kring halsen eller över en ingång.” Också Boardman (1976) berättar att det än idag firas fallosfester på grekiska öar där man dricker vin ur fallosformade bägare och äter fallosformat bröd.

Dagens fallosdyrkan har mer inslag av profan sexualitet än religiös. De erigerade fallosarna finns överallt. För fantasin tycks inte finnas några gränser. ”Det räcker med att gå ut på stan och se sig omkring bland kyrktornen, ketchupflaskorna, pelarna, kameraobjektiven, pistolerna, cigarrerna, flaggstängerna, kaktusarna, piedestalerna, kanonerna, gevären, radiomasterna, skorstenarna, lyktstolparna, lyftkranarna och skyskraporna för att inse att världen till stor del består av en samling välvilliga tolkningar av mannens kön.” (Mr Long i Ottar 3/1997)

I Ulf Lundells bok Jack (1976) flummar Jack och hans kompis Harald runt i stan och kollar in fallossymboler: ”Ser du vad kukar det finns! Titta på Kaknästornet, fantastisk kommunikationskuk. Högst i Norden. Sverige måste ha dom mest potenta kommunikationerna. Och gasklockan, stora värmefallosen! Tänk om den smäller... hela jävla stan skulle förvandlas till aska. Nähä? Jovisst! Damm... damm och aska är allt som skulle återstå. Vilken satans orgasm! Titta där... flaggan i borgen på Kastellholmen. Militär potens. ÖB: s kuk. Ingen kommer här fram, här fram... Och titta... titta! Ser du på Skeppsbron... vartenda hus har en kuk! Stadshuset med sitt gyllene ollon. Och titta... skåda, den väldigaste, den vettigaste, vår alldeles egen dundergubbe... tjohooo! nöjesstaken på Grönan!”

Ordet fallos är fortfarande gångbart även om det aldrig blivit lika populärt som dess latinska motsvarighet penis. Så här tycker en 24-årig kvinna: ”Ordet är vackert till hela sin karaktär och ytterst poetiskt.”  I slang finns också fallos med betydelsen cigarett.


beläget i Húsavik, Island mellan åren 2004 och 2011, därefter flyttat till Reykjavik.  Muséet har en samling av över hundra fallosar med tillbehör från samtliga land- och havslevande däggdjur i landet inklusive homo sapiens. Mer, om världens förmodligen enda fallosmuseum, finns på phallus.is


(lmo) hon är på fallrepet; hon är på väg att få barn. ”Hans Fru är snart på fallrepet at få barn å nyo, Växjö domkapitels akter nr 83, 1825.” (SAOB Arkiv) I Småland betydde på fallrepet ”nära att falla i barnsäng” (1890-t). (Byrman 1989).


(sl) kondom*.


(sl) kuk. ”Men Nikki vill mer än bara leka. De röda läpparna öppnar sig och hon tar ett ordentligt bett i falukorven.” (Lektyr mars 1999) ”Med en trollkarls fingerfärdighet kör hon upp falukorven i grytan*.” (Lektyr mars 1999) Se även under korv.


1 din familj (för sl o so) kort för jag knullar din familj. För ytterligare en familjetyp se stall. 2 familj, regnbågsfamilj, stjärnfamilj; benämningar på främst lesbiska familjebildningar. Orden från Carlson (2009) som också har fyrklöverfamilj  ”en familjebildning där ett lesbiskt par och ett bögpar skaffat ett barn tillsammans”. 3 nimis familiare (lat) alltför familjärt (intimt). "Blackwell logerade hos en mäklare i Stockholm; med hans hustru [själv gift i England med Blackwellia Botanica [botanisten Elisabeth Blackwell] levde han nimis familiare, reser med henne omkring i landet och kallar henne cousin, har henne hos sig på sin kungsgård, som han fått till besittning, hela månader." (Linné [1700-t] 2022 s 68)


(sl) kuk. Även familjeära, familjeklenod.  ”Sharon hade fått av mig skjortan och föll nu också på knä för att hjälpa till att avtäcka min familjelycka.” (Brudar är sexgalna 1978) ”Men kvinnorna då? Ska de vara utan... familjelyckan, som man brukar kalla den...? (Drougge 2006) Se även klenod.


(sl) 1 testikel, testiklar. Jämför t ex norsk respektive amerikansk slang familjejuvelene och family jewels. "Mannens känsligaste, mannens allra heligaste. Familjejuvelerna som man kallar testiklarna ibland, innehåller mänsklighetens överlevnad." (Hainer 2018)  2 familjejuvel; kuk. Se även juvel och familjelycka.

family jewels
familjejuvelene
familjelycka
juvel


fornsvenska famn. Gemensamt germanskt ord, (tyska Faden; tråd och engelska fathom; famn) besläktat med latin patere; stå öppen. Till en rot med betydelsen breda, veckla ut, här sträcka ut armarna.  Ursprungligen ’så mycket garn man mäter med utsträckta armar.’ 1 I det ålderdomliga ”hon får/har famnen full”; om att vara gravid. (Estland, Gammalsvenskby södra Ukraina och Halland). Också ”hon är med full famn”. (Nuckö i Estland) Se även buk. (Byrman 1989) 2 om samlag. ”Äktenskapet blev kort. Under den tid det varade passade Ignac på att dagligen kasta sig i hustruns famn, rädda sig från drunkningsdöden med armarna om hennes korta, kraftiga hals, han tog varje tillfälle i akt att få svindel av den sprakande manen och plågad av onda aningar kyssa hennes alltmer fanatiskt blänkande ögon.” (Olika slag av kärlek ur Kärlekshistorier 1984) Se även famna.


fornsvenska fämna; famna, omfamna. Omsluta med armarna. ”Hist.: sedan 1604.” (SO) Ofta i högtidliga och poetiska sammanhang som ”famna en kvinna”. Här eufemism för samlag.  ”Kan en kvinna, en riktig kvinna som du själv till exempel, stå ut med att bli famnad av en sådan.” (Möller 1919) ”Man famnas i en hast, utan smak och utan konst, det måste ju gå så fort!” (Ramos 1946) ”Gläds åt din ungdoms hustru, den älskliga hinden, den vackra gasellen. Må hennes bröst alltid vara din lust, hennes kärlek alltid berusa dig. Varför skulle du berusas av en annan kvinna och famna en främmande, min son? (Ords 5: 18-20 Bib 2000) ”Och de sjönko ned på Angelas säng, där Tage och Petra nyss famnat varandra.” (von Krusenstjerna 1933/2004) Se även famn, famntag och omfamna.


(euf) kärleksfull omfamning, samlag.  NEO har ”hist.: sedan 1541”. Ofta högtidligt och bibliskt. ”Ta i famn har sin tid och avhålla sig från famntag har sin tid.” (Bib 1917 Pred 3:5) ”Äktenskapligt famntag förbjudet (enligt Calvin), utom i grova särkar av mörkbrunt ylletyg med en liten lucka urklippt framtill, för att undvika beröring med den lena huden.” (Hallgren 1983) ”Kvinna, låt älskogens fröjd i din innersta märg dig berusa, och må av liknande lust fyllas din älskares bröst! Kärligt tal ej tryte och ljuvt framviskade smeknamn, mitt i ert famntags lek blande sig lystnadens språk!” (Ovidius 1925) Danskan har favntag. "Loke anspelar på en annan myt om de tre bröderna, då han beskyller Frigg för att ha låtit sig famntagas av Vile och Ve.” (Ström 1967) Se även famna, famning och omfamna.


(svr) fornsvenska fanden, fänden, fennen. Swedberg (1720-t) har fanen; diabolus." Ther Gudh bygger sigh een kyrckia, ther bygger fanen strax sigh ett cappell breddwidh (1561)".  Bellman (1740—1795) använder ofta uttrycket Fan far i någon. I F E finns t ex det Fan far i dej (nr 21) och Fan far i den blågula draken! (nr 31). "Bellman kallade den lilla teckning han gjort I morgon är jag död ta mig tusan fan!" (Brunner 2020 s 484) Fan är känd som svordom sedan 1400-talet. Troligen av frisiskans fannjen, fannen, fännen; frestaren till fandia; besöka, hemsöka. Det finns också de som menar att ordet kan härledas från gotiskans fan; herre, en benämning på de hedniska gudar, som med kristendomens seger kom att betraktas som djävlar. Andra åter anser att ordet går tillbaka på det gamla nordiska fiandi; fiende, djävul. Merparten experter är dock överens om att det är härledningen via frisiskan som gäller.

Men Stroh-Wollin (2008) menar att Sven Pettersson redan 1939 övertygande visat i en uppsats att denna etymologi knappast är riktig. Pettersson pekar bl a på att de utomnordiska beläggen är mycket få och bara uppträder i frisiska och nordtyska områden som haft särskilt täta kontakter med svenskar och danskar. Stroh-Wollin menar därför att ”all rimlig logik talar för att ordet tillfälligtvis spridits från skandinaver till friser och plattyskar, inte tvärtom.” Och fortsätter hon: ”Därför är det sannolika istället att fan, via mellanformer som fæn(d)en, fan(d)en och faen, ska härledas till det medeltida ordet fiande ’fiende’ i bestämd form.

Eufemismer och synonymer till fan är t ex fabian, faderullan, faderulingen, fadren, fanken, fanen, fammen, fasingen, fantomen, fadern, farao, fanders, fanners, fasiken, Fagerlund, fanjunkaren, som Hellquist 1981 tidigast påträffat i publikationen Portnyckeln 1901: hvem fanjunkaren!, fasen, fåglarna och fördömt. ”Du kan hälsa mina gubbar att dom ska bete sig som folk för annars kommer faderulingen och tar dom...” (Persson 2005) "Världen har tagit mig i nackskinnet och tryckt ner min nos i mitt eget träck, men det ger jag blanka Fanen. (Burman 2021 s 133) "Alldeles precis det samma tänkte jag, men trodde mig tänka åt fanders." (Meidal 2022 s 125) "Det var kul, eller jobbigt för hon var full som fasiken." (Kalmér 2024 s 155) OFS har fagg, fakul, fakuti, fankul, fansare, fansari, fargan, fargile och fargen.

I Astrid Lindgrens (1907—2002) Lotta på Bråkmakargatan förbjuds Lotta att använda eufemismen fy farao som hon då ändrar till den förskönande omskrivningen fy fransson, som av någon outgrundlig anledning godkänns.

I följande egenproducerade vers sammanfattas fan eufemismerna: ”Den faggige Fagerlund fattlar varenda fargens da/ förbasad vare farao, fansari och fargan/ ja fanken vete fanjunkarn och fasen vete ja/ och dej din förbasade fakuti ska själva fåglarna ta.”

FAN är enligt trafiksäkerhetsverket en olämplig bokstavskombination på bilregistreringsskyltar. ”Jag vet bara det, att när en har en son och han hänger på ett hår så att säga, så ger en fan i fan.” (Bergman 1919)

Fan är det mest använda svärordet  bland svenskarna enligt 43 % av de tillfrågade. Detta enligt en undersökning gjord av Novus 2024. Näst vanligaste svordomen är jävlar (13 %) följt av helvete (8 %).

”Det femte fula F:et kan knappast skrivas ut,/ Men det har horn på knäna och osar svavellut.” (Fem farliga F, E A Karlfeldt, 1898) ”När fan är hungrig äter han lort.” (Wallenberg 1781/1960)

"Det ska fan vara fan, säger fan/ Allt fanskap får jag fan för/ Fy fan! (eget)


(svr) fan också.


(sl) fan va schysst, bra!


(sl) kuken. Jämför flagga.


(sl) från engelskan. Bög, homosexuell.  Engelsk slang har också fancy; hallick, älskare.


(da) fan, djävulen. Som i danskans fanden og hans oldemor; fan och hans mormor. Jämför fan och hans moster! ”De hade tagit sitt högkvarter hos en general+skipsmaler vid namn Galtrup, en berest, munter gubbe, som hade sett alla spökelser i naturen, ända till fanden själv och hans närmaste släktingar, de helige inkvisitionsfäderna i Spanien och Portugal.” (Wallenberg 1781/1960) "Det ska jag göra, må Fanden pina mig!" (af Klintberg 2021 s 115) "Fanden taga hugg av dig, du skinthund (snålvarg). Du äst(är) inte bättre än jag." (Karlsson A & A 2017 s 19)


(euf) betyder egentligen liten fan, på samma sätt som t ex fröken betyder liten fru. Enligt NEO ”hist:. sedan 1700”. Ordet troligen hämtat från lågtyskan. Jämför även håken till hin håle. I Strix (10/1906) berättas om stationsinspektoren som tillbringar sin semester med att sitta på en perrongsoffa och se på tågen, hela tiden muttrande: ”Där kommer ett tåg, dä ger jag fanken. Där kommer ett annat tåg, dä ger jag fanken.”


(smn) fitta. ”Så min Fanny är så liten? frågade hon ofta. —Tala om hur den är på andra, är den väldigt mycket större?” (Het Kärlek 1967) Se vidare smeknamn.


(so) kallas senfärdig karl i Östra Espinge i Skåne.


(so) om illa omtyckt person. "Fanstyget själv var i rörelse med hela sin makt, vilket vill säga 'Honan' Katarina II. Kejsarinnan ville inför kungens ankomst visa vad hon kunde." (Brunner 2020 s 370)


(euf) 1 fan. Utläses fan ta (dig). Reklam för läskedrycken FANTA. What the fanta!  2 FANTA (sl) kort för Fuck And Never Talk Again;  knulla och snacka inte mer, dvs ett engångsknull*.


enligt anställda på ett telefonsexföretag fördelade sig mäns sexuella fantasier som följer: 37 % vill ha fantasier om dominans; 23% fantiserar om sex med skolflickor; 15 % har analsexfantasier med en kvinna; 9 % fantiserar om sex med två flickor; 5 % fantiserar om att klä upp sig i kvinnokläder; 4 % fantiserar om att ha sex med en äldre kvinna—ofta sin svärmor, 3 % har sexorgiefantasier och 2 % fantiserar om sex med lesbianer. En man fantiserar ofta när hans sexliv inte är bra  och kvinnor har mer fantasier när sexlivet är bra. Uppgift från Cox (2004). "Jag tycker om balansgången när fantasier ligger precis på gränsen. Det är eggande, men man behöver inte leva ut dem. Sexuella fantasier kan uppstå i mötet med personer jag attraheras av." (Kalmér 2024 s209)


se under kåt.


(sl) 1 kuk. 2 fantom; konstgjort hondjur använt för spermieutvinning från hanne. Enligt SO ”hist.: sedan ca 1820”.


(sl) Thorén (2015) har "sexuellt upphetsad”.


(sl) runk, runka. Från fap (eng sl) med samma betydelse. Förslag till ord för kvinnlig onani (2 % av rösterna) i RFSU:s tävling (2014) om bästa ord för fenomenet. Segrade gjorde klittra*.  Enligt Sjödin (2017) "ord som används i serier för att beskriva ljudet när någon onanerar."


(euf) 1 ”han ska bli far” anknyter precis som ”hon ska ha barn” till barn, föräldraskap och förlossning och betraktas därför, enligt Gunilla Byrman (1983), som ett fint och positivt uttryck. För motsvarande fula och negativa uttryck se under betäcka. 2 far (dial) brunst (om djur). (OFS) 3 (sk dial) i far; dräktighet, dräktig om gris.


i kraftuttryck som ”far åt helvete!”, dvs man tycker så illa om någon att man önskar denne till den värsta plats man kan tänka sig. Omskrives med ”far åt skogen”, även det en hemsk plats där många faror hotar. I skånskan används också far i ...  Wallenberg (1781/1960) har  far i huvudet på dig; må fan ta dig.


1 (sl) fara i varann, fara över; snabbt avklarat samlag utan finesser och känslor. ”Så ni talar om sånt också. Jag trodde ni for i varann som grisarna. Under gurgel men ordlöst, när ni känn hä behövs. När kroppssaven stigit så högt att den måste dras ner.” (Sjöström 1973) Rietz (1867) pekar på att det i fornnordiskan finns ett ord ”Fara; coire”, varav kommer bl a ”kvennafar; slinka, sköka” och ”samfarast; coire*”. "Ett vittne sa att hon en sommarmorgon år 1684, efter att de två hade sovit i ladan, hört Marit säga 'ja, hade du haft något att fara med, visst hade jag blivit med barn." (Västerbro 2025 s 260) I svensk dialekt finns även fara, fära; avla. Se även damma på, dra och fräsa över. 2 (sl) fara till himlen; dö.


(fsv) fårurin. "med fara piiss" (Läke- och Örte-böcker. Utg G. E. Klemming 1883—1886.)


(fsv) sköka. "en farande qwinna." (Klosterläsning. Utg. af G. E. Klemming 1877—1878)


(euf) titel på forntida egyptisk kung (sedan 800-t f Kr). Även som lindrigare kraftuttryck, t ex fy farao! och gör något för farao! (enligt NEO sedan 1899). Jämför fan.


se infibulation och KKS.


(sl) pedofil*.


(euf) enligt Hjelmqvist (1903) ett småländskt uttryck för ”nyckeln till avträdet”. I städernas hyreshus hade varje familj förr ett dass ute på gården, med en gemensam nyckel för samtliga familjemedlemmar. Den förvarades i regel upphängd på en spik någonstans i lägenheten. Likheten med ordet nyckel har gjort Niklas till namngivare.


(dial o svr) tusan*. Därav tamifaris; ta mig tusan. Uppgift från OFVG.


(dial) brunst*. (OFS)


(euf) fucking. Se fuck, fucka.


(euf) djävulen, fan. ”Den andre, som man kunde komma till, hette den farliga. [Den förste var Gud.] Han hade även andra namn, men de fick inte nämnas, ty det var synd att nämna dem. Att säga de andra namnen var att missbruka. Man skulle säga: Den farliga. Han rådde om allt det som låg under jorden, och det hade ett hemskt namn, som inte heller fick uttalas högt. Man skulle säga: Den farliga. Annars gjorde man synd.” (Moberg 1935)


(eng) gårdssex. Sex mellan djur och människa,  En sexuell avart som förekom, speciellt  i det gamla bondesamhället, mellan  t ex drängar och gårdsdjur som kor, hästar och får. Sen även tidelag.


(lmo) den dag då far får knulla vem han vill t o m mor.


(so) din bög, din tönt!.


(sl) tjejer/kvinnor som kommer till stan från förorten (Farsta) uppklädda i billiga kläder från t ex HM eller Indiska och med dito smycken.


(so) din bög, din tönt. Uppgift från slangopedia.se. Farsta är en förort till Stockholm.


(sym) röv, arsle. ”ÅÅÅÅÅHHH! tjöt den gräsliga Lejban när den bedårande Zalamander presenterade sin nyrunkade leksak in i hans pigga farstu.” (QuakeNet: Log 1 juni 2006) Farstu; förstuga, hall.


(sl) fjärta, troligen av engelska fart (känt sedan 1300-t) med samma betydelse. Som allmänt skällsord är fart betydligt yngre  troligen från 1930-talet. Uppgift från 26-årig kvinna. Signaturen GB i Malmö berättar från sin sjömanstid att ”ungefär ett dygn före avsegling hissar man ombord signalen P ’Blue Peter’. Samtidigt sätter man vid landgången upp en tavla där avgångstiden anges, datum och klockslag. SHIP SAILING ...FARTYGET AVGÅR ... Vid ett tillfälle i en engelsk hamn hade några kajflanörer oerhört roligt åt ordet FARTYGET. De vände och vred på det så att det blev bl a YOU GET A FART = du får en fjärt.”


(sl) fis, fjärt.


(sl) 1 rost i kalsongen*. Norsk slang har fartstriper om samma fenomen. 2 bruna streck i toalettskålen.


(sl) "vinge på bil" enligt slangopedia.se.


(so) fet kvinna.


(fno) skamliga ord.


(lat) amulett ofta i form av en manslem*. Se även fascinus.


(lat) av fascinum*; förhäxning, förtrollning. Här om "amulett, ofta i form av en manslem (phallus) o liknande". (Latinsk-svensk ordbok 1966) "Fascinera kommer av latinet och betydde ursprungligen förtrolla eller förhäxa. Men visste du att det besläktade latinska ordet fascinus betyder ett manligt organ i erigerat tillstånd?" (Oz 2017)


(svr o euf) fan. ”Det var som fasen”, ”visst fasen”! ”Hist.: sedan 1847.” (SO) I Skåne heter det fassen. Fassen åsså!  Se vidare fan.


se under fan.


(sl) fitta.


(gråspråk) hemligt språk som talades av de älvdalska gråarna; gårdfarehandlarna och var en variant av älvdalska. Fast står här för att göra någon gravid från älvdalska ljustra fast.


(ung) penis.


(dial)  Rietz (1867) har gotländska för fjärta ”så att det följer tunt med”. Nordhögtyska Fatsch; dy, smuts på vägar.


(latin Faunus) skogs- och herdegud i romersk mytologi, motsvaras av Pan hos grekerna. Ofta avbildad med bockhorn och bockben. Framställs ofta som en högst liderlig sälle som våldtar nymfer* och kvinnor. Därav faun om äldre, liderlig man. ”Hist.: sedan 1754.” (SO) "Faunen låg framför mig, lyckligt drucken, inte sömnig av vin men rusig av lust, i halvslummer, handen över den uppvända pannan, armen på en vinsäck." (Brunner 2020 s 188)


se fistfuck.


(sl) skita. Enligt Luxikon.se kommer uttrycket från en grupp hamnvakter på Sandhamn i Stockholms skärgård som kommunicerade genom walkie-talkies. När någon behövde gå på toaletten skickade han bara ett ”fax” via sin walkie-talkie utan risk för att någon utomstående skulle förstå vad som var på gång. I sammanhanget talades det också om faxpapper för toapapper och toaletten kallades faxen.


(eng) av engelska fear;  fruktan. Tillstånd som går ut på att tända någon med hjälp av rädsla. Ordlek på fair play; rent spel.


se faeces.


(gbg sl) fitta. Används också som skällsord.


(latin foederatio av foedus; fördrag, förbund) Så här berättar Anton Nyström (1885) om Federationen: "Sedan 10 år tillbaka har en liflig rörelse pågått bland sedlighetsvännerna i Europa för motverkande af prostitutionen. Initiativet härtill togs 1875, efter miss Nightingales och miss Martineaus tidigare föredöme af en engelsk dam, fru Butler, som då började göra resor för att verka för sitt försatta mål och äfven härför året därpå stiftade ett internationellt sällskap den s k Federationen vars mål var: 1) att höja sedligheten. 2) att motverka prostitutionen och söka slutligen alldeles utplåna densamma. 3) afskaffandet af prostitutionskontrollen.” Einarsson (2009) berättar att Federationen bl a anklagades för att i sin tidskrift SedlighetsVännen beskriva den s. k besiktningen av prostituerade kvinnor på ett närmast pornografiskt sätt. Den svenska federationen grundades 1878.


(sl) fitta enligt luxikon.se.


äldre kvinnas förälskelse i en yngre, närbesläktad man. Efter Faidra i grekisk mytologi, maka till kung Theseus (död ca 475 f. Kr) och dödligt förälskad i sin styvson Hippolytes. När hon avvisas av styvsonen driver hon först honom i döden och tar sedan sitt eget liv.


(lmo) "vomering" enligt Uarda-Akademiens ordbok (Lund 1998).


(eng) av feed; mata. Feeders (sl) från engelska feeder; matare, utfodrare. En fettfetischism där den ena partnern blir sexuellt upphetsad av att mata sin moatjé för att denna ska bli  riktigt fet.


(eng) feeldoes är en typ av dubbeldildo, en sexapparat, där ena partnern stoppar in den  mer upprätta korta ändan i sin slida så den hålls fast där, medan den andra personen penetreras.


(sl) kondom, för den som är för ”feg” att våga dra blankt. Jämför under dra. Fegslang även om den som använder kondom.


(nyo) enligt SAO (2013) ”att inte våga ha det sex man egentligen vill ha utan kör på säkra kort”. Därav fegpippare.


(sl o so) kondom och om den som använder kondom och inte vågar köra blankt..


(dial) fes, fjärtade. (ORB)


(sk) Ohlmarks (2004) har ”eufemism för ’fan’ ” med citatet: ”De va som fejan, sa dejan.”


(sl) falsk sperma. ”Fejksperma brukar bestå av tvål, hudlotion eller Malibu. Jag föredrar Malibusperma.” (Puma Swede 2012)


(latin faecalis till faex; drägg, bottensats)  Strömberg (1979) har synonym till avföring. Fekal ”hist.: sedan 1881” och fekalier ”sedan 1915”. (NEO) Men det sistnämnda ordet finns med hos Dahlin (1850—1853). "Ett enda fall där fekalier antyds har jag antecknat. Stellan skäms över att han gråter i skolan och simulerar naturbehov — Jag behöver... ja...” (Björkman 1937) Hammarén (2003) talar om en ”multifokal fekal lokal”.

I en artikel (DN På Stan 19/7-1980) om det stockholmska smutsvattnets väg till rening på 1960-talet berättas bl a om VA-verkets omskrivnings- och försköningslusta kring den skitiga hanteringen: ”I bassängen sjönk de fasta föroreningarna till botten. Men sen var det bara — hoppsan — och ut med det i sjön [...] eller ’recipienten’ som man gärna kallar det på VA-verket, liksom man ogärna använder ordet bajs, ej ens skit utan det mer kliniska latinska ’fekalier’.” Jämför esperanto fek!; skit! och feki; att skita.


(euf) det är något fel på henne; hon är havande och därför inte sig lik.


1 (sbst) kvinnans könsorgan. När stråken gnids över felan (fiolen) uppstår ljuv musik. 2 (vb) om att bli/vara gravid som i göteborgska  ”hon har felat lite grand”.  (Byrman 1989)


(dial) även felaktog, felaktot. Gravid. (OFS)


av amerikansk slang felch, velch, fletch. Går ut på att ejakulera i röven eller fittan på partnern för att därefter omedelbart försöka suga i sig den avgivna sperman antingen med hjälp av enbart munnen eller med ett sugrör. Ibland kan också en sked vara hjälpmedlet och då brukar det kallas yoghurting. Den uppsugna sperman kan antingen sväljas eller så låter man den gå fram och tillbaka från mun till mun. Se även snowball. Uttrycket använt först i amerikanska bögkretsar för att senare sprida sig också till engelska bögar. ”Are you velching tonight?” Det kan också handla om att placera smådjur som ormar, gnagare, insekter m m i slidan eller ändtarmen.


(dial o so) även belera me.  Rietz (1867) har felera; fela, fattas, men här ”lindrig ed”.


(sl) sägs om den som säger helgalna saker eller gör något riktigt tokigt.


(sl) även felvinklad, felvänd; bög, homofil.