(sl) i norskans å kjøre trillebør; onanera. Engelsk slang har wheelbarrow fashion/position; en samlagsställning som går ut på att medan kvinnan stöder sig på huvud och armar fattar mannen om hennes ben och tränger in i henne bakifrån. Är man stark nog kan man sen ta en promenad runt rummet. ”Nåja, hade hon bara fått smaken i munnen, så kunde man göra vad som helst med henne. Ibland lät han henne stå på händerna och körde henne rummet runt på det sättet som en skottkärra.” (Miller 1956) I Sverige finns barnleken köra skottkärra; utan erotisk undermening. Ett barn fattar en kamrat om benen som sedan går omkring på händerna.


(lmo) kvinna som är ofruktsam*. Se även skott.


(sk) skradepattar; fula kvinnobröst. Ordbok över Nösslingemålet har skrade om djävulen, satan  Se även patte, pattar.


(knoparmoj) om prostituerad. ( Palm 1910)  Bergman (1913) har även skragismoj; luderkupa, bordell. Se även kupa.


(dial) i Västerbotten om kvinnligt könsorgan. ”Manfred tog Laila i ett bowlinggrepp under kjolen. Hon slöt ögonen å flämta som Carl Lidbom — He riktit djölk i skrajta din! väringskratta Manfred.” (Teratologen 1998 som förklarar djölk; ”gör det mellan tårna om man går barfota i gyttja”.)


se under svettblemman.


(sl) prostituerad. Uhrström (1911) har betydelsen fjälla*. Bergman (1913) har skralla (knoparmoj); glädjeflicka*. Han jämför med skrall (dial); sjuk, kraftlös.  Skralla (dial); ”starkt nedsättande benämning på person (kvinna), skrälle”. (SAOB)


(sl) Gibson (1969) tar upp skrascha i betydelsen ’vulva’ utan närmare förklaring.


(knoparmoj)  Bergman (1913) har ”flicka, fästmö, sköka” och som källa anger han artiklar i SvD:s söndagsbilagor 17 och 24/4-1898. Och Bergman kommenterar: ”Något sammanhang råder väl mellan skralla och skrasp.”


(sl) ”brud som spelar villig men aldrig släpper till”. (Wiklund 1999/1940-t) ”Det syftar på en tjej som flörtar och visar påtagligt intresse för att vilja ha sex, men som ändå inte gör det utan bara skrattar, fnittrar och väl är lite osäker på sig själv. ´Skrattmödis’ användes av besvikna killar, män som kände att det fanns ett löfte som dock inte infriades. Det användes där i Larv men jag hörde det också i Lidköping på 60-talet” (Mejl från Glenn Welander, Skara f 1944.) Se också sängkantsjungfru och mödis.


(dial) skrevet*. (ORB)


(dial) skrev*. (ORB)


fsv skriv. Ett nordiskt ord med grundbetydelsen skåra, rispa, som har blivit klyfta som metaforiskt kommit att användas om vinkeln mellan benen.  Svensk dialekt har skrev, skräv.    ”Hist.: sedan 1752”. (NEO)  Skrevet är stället nederst på bålen där benen möts och könet är placerat. ”Blusen var uppknäppt, kjolen uppdragen över höfterna till en rutad skrynklig valk, de långa smala benen spretade ut åt båda sidor, och det rann ett par mjölkvita droppar utefter skrevets rödflammiga ränna.” (Ahlstedt 1954) ”Efter hennes och Josh seperation hade hon genomlidit en period av sådan intensiv kättja att hon hade ertappat sig själv med att stå och stirra på skrev i snabbköpet, stirra på skrev vid grönsaksauktioner på marknadstorg ute på landsbygden (jösses, en sådan gurka), stirra på skrev på flygplan.” (Jong 1984) ”Den höga farten fick mitt skrev att spinna och det var längesedan sist.” (Drougge 1998/2003)


(sym) 1 fitta.  Liten spricka eller klyfta i berg. Jämför fornsvenska skriva, samma ord som skrivu, skripa (dial); skreva, fitta. Besläktat med medellågtyska schreve; streck, linje. ”— Kan vi hålla till i skrevan? viskade han och nickade med sin kalnande hjässa. — Ja visst. Jag har inga underbyxor, fnittrade Fina. — Jag menar bergsskrevan där, sa Gustaf och pekade.” (Grafström, Kärlek 13/1970) ”Den gjorde ifrån sig ordentligt och koncentrerade proceduren på den hårbevuxna skrevan i mitten.” (Walker 1966) ”Den andra aftonen, då fru borgmästarinnan lyste mig ut och stod vid översta steget, gav jag henne natthugg (klapp) på benen. Hon tog ett par steg med staken i hand, skulle betala det och fick ett nytt precis i skrävan.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Även som verb. ”En bisamråtta me en clitoris stor som en saltgurka skreva pipande borta på flarken me en vilt slickande snok mellan låren.” (Teratologen 1998) 2 knulla i uttrycket peta i skrevan. "Som saken låter för mig, kan jag inte tro annat än det att Erik själv petat i skrevan och i sin förlägenhet icke vet annan råd än skylla på mig som är långt därifrån" (Meidal 2022 s 57)


(sk) karl som är svår på fruntimmer. Egentligen slem i skrevet. Uppgift från Ohlmarks (2004). Roger Hansson i Järfälla menar att det istället rör sig om adjektivet slem; usel.


(nyo) ”ett knep som får mannen att bli sexuellt villig”. (SAO 2013)


(lmo)  den kvinna som gjort mig uppmärksam på ordet meddelar i mejl (18 mars 2014) : "Såg fö i ett avsnitt av sjukhusserien 'Dr House' att ett engelskt slangord för könssjukdom översattes till 'skrevröta'.  Har försökt hitta lite mer  substans kring ordet, men det verkar mest finnas med i beskrivningar av div klåda, sand -  i -  badbyxor, osv."  Googlar man på ordet hittar man följande hämtat från Margret Atwoods Tjänarinnans berättelse (Norstedts 1985):  "Strumpbyxor får man skrevröta av. Tant Lydia skulle aldrig använt ett uttryck som skrevröta. Ohygiensiskt var hennes. Hon ville att allting skulle vara väldigt hygieniskt." Ordet är också användbart som skällsord: Din djävla skrevröta!


(sl) kasta in skridskorna; dö.


(lmo) kvinnors inre drift att föda barn. Kanske har namngivare haft Jack Londons klassiska äventyrsroman "Skriet från vildmarken" från 1903 som förebild.


(dial) snorkillingar. (ORB) Se vidare under snor.


(sl) spya i kombination med utstötande av ljud, luft. Se även spy.


(sym) 1 fitta enligt uppgift från 26-årig man. Även kassaskrin, nipperskrin, smyckeskrin; där kvinnan förvarar sin dyrbaraste ägodel, mödomen*. ”Medan vi stod i kön och hon pratade om de underbara vännerna som något vi kunde värma oss vid och smörja oss med hade jag så smått kommit innanför pälsen, och i den täta kön gjorde det inte något att jag efter hand hade fått upp ett finger eller två i hennes fodrade skrin bakifrån.” (Jørgen Gustava Brandt, Sänghästen 1987) ”I nästa ögonblick böjde han sig fram och kysste skrinet.” (Wahl 2004) ”Hur kunde du bara behärska din längtan efter en man, när du såg så många nycklar till nipperskrinet.” (Aretino 2008) Jämför låda. 2 pung. ”Den falliske fruktbarhetsguden Baba, ’Babianernas tjur’, hånade solguden Ra-Harachte med orden ’Ditt skrin är tomt’, vilket förmodligen skulle betyda: ’Du är impotent’.” (Duerr 1998)


1 (dial o åld) fitta. Egentligen skreva, klyfta. 2 enligt Ordbok Öfver Helsing-Dialecten (1841)  står skripa för att tala oanständigt*.  3 Lundblad/Josefsson (2021) har skripa; skreva med benen.


sl) fitta. Jämför skrolla, skrulla (dial); hattskrälle, rynka, samt gammal skrynklig och ful käring. Också skrull (svensk och norsk dialekt); upphöjning, topp.


(sl) fitta. Stig Ahlgren skrev  under rubriken Snoppen och skrufsan om en dansk sexualupplysningsbok för tonåringar i Svenska Dagbladet (oktober 1969). "Vad som kom att väcka skandal var inte ordet skrufsan, som aldrig blev något etablerat ord i svenskan, utan att det fula ordet snoppen dök upp i en ansedd tidning som Svenska Dagbladet."


(sl) kuk. Jämför skrutta.


(dial) skrutta; kvinnans könsorgan. I slang finns skruttis; fitta. Rietz (1867) jämför ordet med fornsaxiskans scritan; något kluvet, delat. Ordet används också i dialekt i nedsättande syfte om en gammal, orkeslös och dålig kvinna.


(sl) 1 kuk. Symboliskt med skruven i muttern*. Jämför ”tabe bundskruen” (bottenskruven) enligt Bom (1949) ”danskt soldatslang för uttömmelser”. ”Fram med basfiolen, knäpp och skrufva, skjut skrufven in;/ Pip och kuttra som en turturdufva/ för makan sin; ...” (Bellman Fredmans epistel nr 7) 2 fitta. ”Hon bad mig plocka hem en vacker kavaljer och när det var fixat fick jag spetsa henne i skruven medan jag blev pumpad bakifrån av gästspelaren.” (Drougge 2001)


(sl) knulla. Med hos Thesleff (1912). Troligen romaniord. ”... och så drog jag ner henne över mig och vi låg där och kysstes, och slutligen skruvade jag henne där, alldeles vid sidan om graven.” (Miller 1956) ”... att han skulle styvna bara av att fara in och ut med fingret i hennes hål, och sen skruvar han in den ännu lite djupare och då kvider flickan till ...” (Hürlová 2015)  Skruvtjej; prostituerad. Kanske av screw (eng sl), ett mycket använt knullord i den engelstalande världen. Tysk slang har Schraube (skruv); kvinna, fitta och ”Schraube ohne Ende” (egentligen en ändlös kretsgång men här ordagrant översatt): skruv (knull) utan slut, nymfomani*.


1 (sl) homosexuell. 2 (skånska och slang) knullad.


(sl) kåt* hos Thesleff (1912). Se även grund.


(sl) ”flicka”. (Thesleff 1912) Se ocksår hynda.


(sl) bordell. (Thesleff 1912) Jämför häck; hus, hem.


(sym) kuk. ”Dessutom har Eva i lek med en docka svarat på frågan ’vad är det som gör ont när pappa byter?’ svarat ’skruvmejseln’ och fört en skruvmejsel mellan dockans ben.” (Söderlind-Ridell 1993 ) Se även mejsel.


(sl) knulla.


(sl) prostituerad. Se även tjej.


(sl) veck, rynka. 1 fitta. 2 kvinna, flicka. 3 skrynkla lakan; knulla. Se även lakan.


(sl) person som torkar sig med skrynklat toalettpapper. Jämför vikare.


(dial) reva, spricka, kvinnligt könsorgan. (ORB)


(sl) imponerande stor i slakt tillstånd men har inget ytterligare att ge vid stånd.


1 (sl) fitta. Kanske har ordet något att göra med skrå (dial); mage, kärnhus i päron och äpplen. Ett kärnhus har onekligen fittform och ligger lika väl inbäddat i frukten som fittan mellan de päron- eller äppelformade stjärthalvorna. 2 (dial) skråån, skråen; djävulen. "Skråån smet upp på vinden och satt och kikade ner genom en glugg på folket, ifall det var någon som sov." (Folksagan i Sverige 3 s 507)


se skrolla.


(sl) enligt slangopedia.se om medelålders kvinnor som är medvetna om att deras sexuella värde är noll men skiter i det. Skräcködla; anskrämligt ful kvinna. Skräcködla är en ordagrann översättning av Dinosauria, ett ord uppfunnet år 1841 av den brittiske forskaren Richard Owen (1804—1892), en sammansättning av grekiskans  deinos; fruktansvärd, väldig och sauros; ödla. Dynasti av grekiskans dynasteia; härskarmakt och betyder släkt av regenter med familjer.


se under könssjukdomar.


(sl) 1 prostituerad. Troligen feminin form av skrälle; oduglig människa eller sak, t ex gubbskrälle och bilskrälle.	2 (sk) skrälla, skrälleskit; fjärta ljudligt.


(dial o so) taskpung. Av fornsvenska skræppa; väska, påse. I slang även skräppa; fitta. Skräppsten; testikel, och skräppor; testiklar. I fiinlandssvenska finns skräppa; testikel. Roberg (1718) har skræppan och presenterar en rad synonymer från olika språk på mannens och kvinnans aveltyg*. ”Kyss du min kuk/ med skräppor dröppel hårbär peruque/ kryp långt in i Röfven och fresta om sängen är miuk...” (S C Wallén: Samling af swenska visor 1776) Skräppa; lädersäck, skinnpåse samt ränsel och väska.


(euf) mens, menstruation*.


se skreva.


(dial) Prostitution (1981) har ”i lokalt språkbruk om prostituerad".  Skräva; prata, skryta, skrävla.


(dial o åld) könsorgan. Skröplig; svag, dålig. Rietz (1867) har en rad liknande namn för samma sak med nedsättande klang som dåligheta, otäkkan, skruttan, stakkarsheta, styggan, ännen, och exemplet: ”Hans böxer skjula ej skröpligheta.” Se respektive uppslagsord.


Langenfeldt (1947) har ”skröttan; bröstet” och ”bygdemål” utan närmare förklaring.


(sl) kort för Supa, Knulla, Slåss. Ingredienser för en lyckad fest. Uppgift från slangopedia.se. Knulla kan bytas ut med Knarka.


(sl) hos Nilsson (1937) ”lösaktigt fruntimmer”. Jämför skubb, skubba (sl) spring, springa, och skubba; gnida, gnugga. Ulrich (1913) har följande exempel: ”Det var mycket skubb på den här gatan.”


(sym) sägs den ha som i ett fast förhållande emellanåt tillåter partnern att göra vad hen vill, t ex att vara otrogen, under en sådan helg.


(dial) hemligt hus*. (OB och ORB)


(eng sl) kranieknull. Fenomenet finns beskrivet hos Brøgger (1978). Det är dominikanermunken, fader Dylan, som för ordet och som bl a beskriver en sammankomst hos FFC (Fist-Fuckers Convention) ”där killen som avgick med segern hade haft åtta armar uppe i häcken på en gång” och ”där det mest imponerande var en man som masturberade en annan man inne i häcken på en tredje man”! Så beskriver munken hur ett kranieknull är möjligt: ”Huvudet rakas och smörjs in med kokosfett, luftslangar stoppas in i näsan, så att partnern kan andas, medan häcken sakta sänks ner över det insmorda huvudet.” Jämför fist-fuck, fisting.


(euf) sperma, slidsekret. Egentligen lödder. Därav skumma; få utlösning, ejakulera. ”Åh, nu sprutar venusskummet redan fram hos mig.” (Chorier 1967)


(sl) kvinnobröst.


(sl) rörelsebeskrivande om knull. Egentligen hoppa eller studsa hit och dit pga ojämnt underlag. "Clitorisorgasm är mer erotisk och elektrifierande än samlagsorgasm. Kanske beror det på att jag blir distraherad av att min partner skumpar upp och ned på min kropp.” (Hite 1977) ”Mycket få kvinnor hinner komma med om mannen genast stoppar in sin penis och sätter igång skumpandet.” (Hegeler 1968) "Aldrig  får du ta musen på mig/ Förn du visar/ Det som lisar/ Hett hvaraf nu min fitta bränns/ Nej min gosse lilla kom först hit med kuken/ Ligg ej sedan qvar och såf uti peruquen/ Utan skumpa/ Snorr och rumpa/ Så att nöjet djupt i fittan känns." (S C Wallén: Samling af swenska visor 1776) Norsk slang har homse eller humse (skumpa) om både homosexuellt och heterosexuellt samlag.


(sk) sköka, dålig kvinna. Uppgift från Ohlmarks (2004) med exemplet: ”Kärringen e ett ärans skumpenskåd (egentl. ett skåds, skass, som skumpar, kanske ett minne från de på kvastar kringskumpande häxornas tid).”


(sl) bröst i rörelse under jumper eller annat tunt plagg.


(sl) rörelsebeskrivande om kvinnobröst.


(sl) städare på porrklubb eller bordell som torkar bort kunders sperma. Jämför amerikansk slang scumscrubber.  Se även skum.


(sl) man som p g a ett visst avvikandse beteende har svårt att attrahera kvinnor. Se även tomte.


(sym) fitta med tonvikt på lukten. Skunk är ett rovdjur som också kallas stinkdjur.


(dial) enligt Rietz (1867) är skunnt; träck, lort, och skunnta; göra sitt naturtarf. Se också tarv.


(euf) sperma. Plötsligt kortvarigt regn. ”... slutligen pressade fram den pärlande skur som skulle dämpa orkanen.” (Cleland 1965/1749)


(måns) prostituerad. Källa: A Bodin, Kind 1860-tal. Enligt Bergman (1929) ”dålig, lättfärdig kvinna” från skura; (sv dial) löpa fort. Lidén (1930) menar däremot att ordet ”snarare hör till skura i bet gnida”.  Och han jämför med gnoa; prostituerad, av gno*; ’futuere’, och med det mycket spridda gne; ’lösaktig kvinna’, av gnida.


(euf) strävt fitthår. ”...han gillar tjockt hår där, jag fattar ingenting, den där skurborsten, o, tycker kyrkoherden om den också, ho, men mellan skinkorna skall det inget vara, inte ett strå säger han för det äcklar mig...” (Anderberg 1979) Se även borste.


(dial) kastrerad*. (OFVG)


(sl) kuk. Se även bandit (1).


(sl) kuk. Se även båt och sjötermer.


(sl) knull, knulla. Dra över, förföra. Egentligen hopp, hoppa  som i det skuttar för någon; någon får orgasm, utlösning. ”Och du skall väl inte behöva sakna något, även om jag någon gång ger flickungen några skutt?” (Salten 1983)


(ljud) piss, pissa.  Rinna rikligt och ljudligt. Ljudhärmande som i dialekt skval, enligt Rietz (1867) om "sådant som rinner efter stark utsot (diarré) deraf bukskval öfver hövan löst lif”. Rietz har också skvala, skvalig öppning; hafva stark utsot, och exemplet: ”Dä skvalade å’n.” (Småland) ”Han stod och pissa vid ett träd när majoren kom, hälsade inte, bara stod där och skvalade.” (Lundkvist 1958) På Åland finns  skvala ner sä ; om att göra på sig.


(dial) enligt Svenblad (2008) på Åland om ”katter som pinkar där de inte ska göra det”.


(dial o ljud) 1 enligt Rietz (1867) använt i Småland om den som har utsot; diarré. 2 fjärt, fjärta. 3 urin, urinera. Skvätt; liten mängd vätska som man kan skvätta omkring.


(euf o ljud) 1 ejakulera*. Svensk dialekt skvätta; stänka.  Ljudhärmande. 2 pissa.


(sym) kondom. ”Under bokföringspapprena i papperskorgen ska han förgäves leta efter sin slemfyllda skyddspåse,...” (Hülová 2015) Se även påse.


(sym) kuk.  En sorts spade. ”Men så snart han ville fara in i ugnen med skyffeln värjde jag mig igen.” (Aretino 2008) Se även ugn.


(euf) fullgöra sina skyldigheter, dels om den äktenskapliga plikten och om allmänna uttömningar. Björkman (1937) har med följande exempel hämtat ur DN den 12/6-1932: ”Hunden kastades ut på gården för att fullgöra sina skyldigheter.” Se även behov.


1 (euf) dass, toalett. ”Jag behöver nog gå till den ’utstående skylten’ sade en vän till mig på centralstationen, där det stod toiletter.” (Björkman 1937) ”Vid ett tillfälle gick en av de resande ut i det lilla rum vid korridorens slut som markeras av den röda ljusskylten ’upptaget’.” (Drama på tåg. DN 10/7-1982) 2 (sl) plocka (ta, skruva) ner skylten; avlida, dö. ”Den legendariske gamle rotelchefen som hade tagit ner skylten för mer än tio år sedan.” (Persson 2003) ”Kroppar som står långt bortom all räddning. Som för längesen tagit ner skylten.” (Drougge 2003)


(sl) det är skyltsöndag; när en kvinna sitter så att hon visar underkläderna.


ett grovt kränkande ord eller uttryck. Se även invektiv. Av tyska Schimpf med samma betydelse. Ursprungligen, enligt SO;  "lek, förströelse, riddarspel, skymf." Samma källa har skymford "hist.: sedan 1679". " I Norge har juristernas grannlaga bedömning av en liknande lag i Sverige (lagen om missfirmelse av tjänsteman som avskaffades 1976 men som återinfördes i juni 2025 min anm BgD) bland annat landat i att det varit okej att mot poliser använda nedsättande epitet kring det manliga, men inte det kvinnliga, könsorganet, dock inte med förstärkningsordet 'jävla'." (Mattias Svensson: Lagen drar ett löjets skimmer över polisen." SvD Ledare 23 aug 2025)


(euf) för skiter. Har bara stött på ordet en gång och det i ett brev från August Strindberg (1849—1912) till vännen Leopold Littmansson där det bla heter: "Och harmonins lagar? Hvem har rätt att stifta lagar för mig? Jag skyter i deras lagar! Nytt ska det vara! Nytt!"  (Boman, Höök, Larsson 2016 s 214)


(sym) penis. ”Du lilla skytt som häftigt jagar/ såväl på nätter som på dagar...” (Ur anonym hordikt från Upplysningstiden.)


(sk) gå på toaletten. Även allmänt om det man fullgör, gör färdigt.


(sym) sköte. ”Ditt sköte är en rundad skål, må vinet aldrig fattas däri.” (Bib 1917 Höga V 7:2) ”... hon fick fram skrevet (förut det vackra stallet nu en uppfläkt melon) nästan ut i gatan (sett ur hennes synvinkel) och naturligtvis höll jag kvar mitt grepp — och dök nu in i hennes melonskål där sockret rann och sjöd.” (Knud Holst, Sänghästen 1987) ”Hans mun mötte flickans mjuka hals och hans läppar sög sig fast vid den — samtidigt som hans ollon doppade sig i hennes lilla honungsskål.” (Tvillingerotik 1969) ”Jag förde in fingret i den — jag skulle säkert ha tyckt om det om jag varit en vanlig människa — förtjusande fruktskålen, glimmande som en liten tiara mot det mörka håret.” (Eckerbom, Kärlek 11/1969) ”Han satte sin pensel i färgskålen, sedan han fuktat den med saliv...” (Aretino 2008) Se även pensel.


(dial) avträde, dass av skål, skåla; jämtländska för koja, tillbyggnad till lada. Jämför norska skaale och isländska skali; egentligen stor stuga men också om skjul. Ihre (1766) har skulhus (dial) om ”hemligt hus i Jemtland”.


(smn) fitta. Kanske för landskapets läge på Sverigekartan.


1 (lmo) ”skita i det blå skåpet” använt av Janne ”Loffe” Carlsson i Göta Kanalfilmerna (tre delar mellan 1981—2009). Viveka Adelswärd tar upp uttrycket i sin Språkspalt (SvD 7/3 – 2009) och menar att det betyder ungefär ”att passera gränsen för det accepterade”. Och, fortsätter hon: ”En teori om bakgrunden är att blått (särskilt berlingerblått) var en dyr färg. Ett blått skåp var ett fint skåp.” En viss Mikael Jansson kommer med ytterligare ett förslag till tolkning. ”Att blåneka eller blåljuga kanske helt enkelt har att göra med att någon kan neka eller ljuga så ihärdigt att han/hon blir blå i ansiktet (av ansträngningen/syrebrist)”. 2 skåp (dial) skällsord (ORB) 3 skåp (sl) kvinna 50+ ofta solariebrun, flitig krogbesökare, klädd och sminkad som vore hon en 20-åring. Även om ful och tjock tjej. ”Hur i helvete kunde han sätta på ett sådant skåp? En ful och fet sugga som stod och glodde på honom utan att ens skyla sig.” (Drougge 2010)


fsv skora.  Nordiskt ord med betydelsen hack, snitt, rispa. 1 (sl) kvinnligt könsorgan. Byrman (1989) har skårad (skuren) och det småländska ”hon är skårad”; med barn. ”Men de överraskningsmoment min partners fingrar rymmer jämfört med mina egna kan göra hans stimulering till något mycket mer erotiskt än min egen. Han smeker lätt upp och ned i skåran.” (Hite 1977) ”Men sexuellt svältfödd/ och bringad till desperat tiggande/ när stunden väl var inne—/ torr och febrig i sin skåra/ men med glidsalva en/ underbar kukens målmedvetne/ välgörare och betingare.” (Twilling 1967) ”Lydie låg där med benen vitt isär och könets skåra vidöppen och otuktigt skälvande av hennes pulserande blod, precis som om hon väntade på att bli anfallen om igen.” (Walker 1966) 2 enligt Thorén (1996) ”ha sexuellt umgänge” med tidsangivelsen ”1990-t”. Här rör det sig troligen om en försvenskning av  score (eng sl); knull, särskilt då om män som gärna vill notera eller poängsätta (score) antalet samlag. 3 skåran mellan rövhalvorna. ”Jag tog tag på henne där bak så att fingrarna på min hand gled in i skåran mellan hennes halvmånar.” (Bjørnebœ 1967) Se även halvmåne.


(sym) fitta. Jämför skädda; flundra, plattfisk, och som dialekt flat käpp, platt sten. Enligt SAOB ”sannolikt hypokoristisk bildning till skida eller direkt till roten i skida; klyva, hugga och skida; skilja”.


fsv skaegg. Nordiskt ord med betydelsen något framstickande, utstickande. 1 (euf) könshår. Jämför skäggis. ”Rätt vad det var grep han den unga kvinnan i vänstra armen och vred på henne, så att han kunde nå fittan med högra handen. Samtidigt höll han henne i fittskägget med den vänstra, så hon skrek.” (Apollinaire 1993) Jämför dansk slang skæggemand. ”Skäggiga mäns munnar liknar ofta fittor, kanske är det därför de älskar att slicka musen. Det är som att kyssa sig själva i en spegel.” (Erica Jong) "När man träffar en kvinna med en hårig slida, så är det lite som att hälsa en skäggig gubbe när jag är där nere med mitt ansikte. Och eftersom jag jobbar som säljare så brukar jag visa gubben min snabba tunga, samtidigt som jag gosar in min näsa i hans skägg." (anonym man) 2 (sl) tugga skägg; prata skit. Uppgift från tjej i tv-programmet Värsta språket (21/11-2002). 3 (sl) i bara skägget; naken.


(so) om kvinna med stark hårväxt inte minst på intima kroppsdelar.


(sl) 1 kuk, enligt Björn Persson (19 år) Norrköping. Från samma källa även splitbiff; kuk. 2 ”vulva”.  (Thorén 1996) ”Matmetaforerna laddas med diverse associativa bibetydelser. Skäggbiffen är min personliga favorit. En vulgärfestlig fantasimetafor som antagligen hämtar en del kraft i det skrämmande mötet mellan hår och mat.” (Milles 2010) Slangopedia.se har ordet i betydelsen "orakad fitta". Jämför biff.


(sl) fitta. Se även bulle och buske.


(sl) dansa skäggdans; få orgasm, ejakulera.


(sl) 1 kuk. 2 fitta, fitthår.


(sl) 1 fitta, fitthår. 2 gå ner på en skäggmacka; stimulera en kvinna oralt*. Se även macka.


(sl) fitta. Se även mugg.


(sl) jämför skägg och mumma; en sorts tjockt sött öl, här att jämföras med fittsaft. Rietz (1867) har betydelsen ’cunnus’. (se do)


(sl) fitta. Se även mussla.


(sl) ett hår-mot-hår knull. Se även tussmöte.


(sl) supersnygg, sexig tjej. Se även orre.


(sl) fitta. Se även tårta.


(åld so) ryktesspridare. Den 8 september 1697 red ett sällskap norrut genom Hälsingland mot Sundsvall. Sällskapet var uppdelat i två grupper för någonstans på vägen hade de båda grupperna kommit i gräl med varandra. I Jättendal kom de ifatt varandra och började gräla. Gabriel  Andersson och Påhl Andersson Malm kallade varandra skälling, tråting*, horkarl* och skälltjuv. " Uppgifterna från Anne-Marie Nilssons artikeln "Svordomar sårade som  knivhugg. (Språktidningen 8/2024)


(so) skällsord. ”Hist.: sedan 1535”. (SO) Engelsk motsvarighet slurs.  Se vidare invektiv.


(åld so) bedragare, förrädare. "Om skalk* var det vanligaste skällsordet under 1600-talet var skälm dess ständiga följeslagare. De stödjer och hjälper varandra och passar utmärkt bra ihop." (Inedahl 2023) Och Petter Inedahl ger exemplet från nyländska Ekenäs 1664: "Carl Henriksson tog en klunk öl och pekade sedan på borgmästaren. Du har tagit pengar från mig och inte lämnat kvittens, sa han. Så brukar skälmar göra. När alla tystnade fortsatte han: Du är inget annat än en skälm och gör vad en skälm skulle ha gjort."


fornsvenska skäma, skämma. Isländska skemma. Söderwall (1896) förklarar ordet med : "vanära, skända, kränka [en qvinna] och citatet: "marinus skämde wara dottor oc afladhe barn mz hänne."  (Klosterläsning. Utg. af G. E. Klemming 1877—1878.) 1 (dial) Rietz (1867) har ”vanhedra, lägra (en mö)”. ”Han har skämmt’na; hon har en pajke på bakken.” Swedberg (1720-t) har skemdt och citat från Bibeln 1703: ”Om ens prests dotter begynner till att bola*, den skall man upbränna i elde; ty hon hafwer skämt sin fader.” (3 Mos 21:9) Swedberg har också  skemma ena qwinno, stuprare foeminam.” (se stuprum) "Inom ett eller annat år hade han skämt 8 pigor med  barn; han blev stämd, en del slapp han lätt, andra svor sig ifrån och mente ej betyda." (Linné [1700-t] 2022 s 62)  Byrman (1989) har ”hon är skämd/har blivit skämd” och ”hon har skämt ut sig”; om kvinna som är moraliskt och socialt vanärad på grund av  föräktenskaplig graviditet. Se också utskämd. 2 (sl) skämma ut; prostituera.


(sym) ett  riktigt dåligt ligg* som man av någon anledning skäms för och önskar ogjort.


fornsvenskans skända; bringa på skam. Från tyskan, till skam; skämma ut,  vanära, fördärva. ”Hist.: sedan 1350 (Konung Magnus Erikssons Stadslag).” (SO) ”Ninas börd var fasansfull: hon var både syster och dotter till donna Schizza, som blivit skändad av sin egen far.” (Casanova 1936/1700-t) ”Men just som hon räckte honom brödet grep han tag i henne och sade: ’Kom syster ligg med mig!’ ’Nej, nej, min bror!’ ropade hon. ’Skända mig inte! Sådant får inte ske i Israel, gör inte något så vettlöst! Vart skulle jag ta vägen med min skam?” (Sam 13: 11-13, Bib 2000) Swedberg (1720-t) har skendare; struprator. Se stuprum. "Även Thomas av Aquino, han som i sin ungdom jagade ut en kurtisan med hjälp av ett brinnande vedträ, slog fast att sodomi* var en särskilt allvarlig synd —'inte bara löjlig och skamlig som frosseri, utan motbjudande på det sätt som skändligheter är'." (Västerbro 2025 s 146)


(sl) enligt Langenfeldt (1947) ’förbereda coitus’ i  ”ta undan för höger eller vänster skänkel”. I SAOB förklaras skänkel som ”ben hos människa numera nästan blott om ben hos ryttare med tanke på dess användning såsom hjälpmedel för att (medels tryck eller lätta slag mot hästens sidor) påverka hästen vid ridning”. Från tyska Schenkel; ben, lår.


(sl) fotsvett. Jämför skänkel och vin.


(sl) kräkas,  spy. Kanske från skäppa, en sorts rymdmått och uttrycket ha skäppan full: ha övernog att göra. Se även sjeppa.


(dial) kastrera*. (OFVG) Jämför skuren.


(sl) hora, slampa enligt slangopedia.se.


(dial) blotta sig. Även skaalm; ligga naken, skælme, blotta sig och skaalm; gå omkring naken, sitta brett med benen. Uppgift från ORB.


fornsvenska skøkia, skökia isländska skøkja och norska skjøkja. ”Hist.: sedan mitten av 1300-talet.” (BjärköaRätten Helsinge-Lagen) (SO) Söderwall (1896) har skökia och skökio hand; okysk menniskas hand och skökio son, skökiuson med förklaringen "skökioson ss oqvädinsord" (Skrå-Ordningar. Utg. af G. E.Klemming 1856). Ursprunget är omstritt. Wessén (1982) menar att ordet möjligen kan härledas från lågtyska schöke; sköka, hora. Ernby (2008) har ”omdiskuterat ursprung men ev. av medellågtyska schoke; vagina”. Hellquist (1980) ser bl a ett tänkbart släktskap med lågtyska schaken; ”röva (i sht kvinna) och scheken; lägra (en kvinna)”. SAOB har skeka; slinka, slyna, sköka.

Sköka är ett vanligt ord, t ex i bibelsammanhang. Välkänd är den babyloniska skökan, ”det stora Babylon, moder till alla skökor och skändligheter på jorden” som staden beskrivs i Uppenbarelseboken: "I handen hade hon en guldbägare, som var full av skändligheter och smutsen av hennes otukt. Och på hennes panna var ett namn skrivet, en hemlighet: det stora Babylon, moder till alla skökor och skändligheter på jorden." (17: 4-5)  Skökan är här en symbol för den hedniska världsmakten, främst då det romerska världsväldet. Esaias Tegnér (1847) använder sig av uttrycket I ett brev  till B von Beskow (mars 1841): "Jag har icke varit så overksam som mina vänner förebrått mig, ehuru jag visserligen är indolent och föraktar den Babyloniska Skökan som är och kallas publik."  Publik = allmän.

Swedberg (1720-t) listar en lång rad skiökoord, skiöka, skiökobarn, skiökohierta, skiökoklädnad, skiökolem, skiökilön och skiökiowisa. Följande bibelcitat är alla hämtade ur 1703 års bibel. ”De tänka intet der till, att de måtte wända sig till sin Gud: ty de hafwa ett sköko hjerta ...” (Hos 5:4) Bibeln 2000 talar om ”horisk anda”. ”Och si, der mötte honom en qwinna i skökoklädnad ...” (Ord 7:10) ”Weten I icke, att edra kroppar äro Kristi lemmar? Skall jag nu taga Kristi lermmar och göra dem till en skökas lemmar? Bort det!"  (1 Kor 6:15) ”På den tiden skall Tyrus förgäten warda i sjutio år, så länge en Konung lefwa må, men efter sjutio år skall man sjunga en skökowiso om Tyro:” (Jes 23:15)

Enligt min enkät kring de ’fula’ orden (Oordboken 1989) verkar speciellt äldre förknippa sköka just med bibeln och kanske anser de därför ordet mindre vulgärt och stötande än t ex hora och luder. De yngre tillfrågade säger sig däremot ”inte veta någon som använder ordet”. (Ann-Eva 16)

I Apokryferna ur Gamla Testamentet (1975) heter det bl a i Syrak 19: 2—3: ”Vin och kvinnor leda förståndiga män på avvägar, och den som håller sig till skökor, han är besinningslös mer än dessa. Han skall bliva ett byte för förruttnelse och maskar, ja, en besinningslös människa skall ryckas bort.”

När Fritz Schultze yttrar sig i boken Om sexuell sedlighet (1897) kan det låta så här: ”Mina Herrar! Veten I hvad en sköka är? En sköka är en spottlåda för alla!” Medan Karl Fries i De unga männen och sedligheten (1902) antar att ”det är väl knappt någon ung man, som går fullt nykter, åtminstone första gången, till ett skökohus”. ”Följden blev att jag fick namn om mig att vara en sköka utan att smaka en skökas fröjder.” (Defoe 1944/1720)


(åld) se sköka.


(åld) prostitution. Skap står här för ”det att vara vad förleden betecknar”. ”Utbytet av sexuella tjänster mot betalning har haft många benämningar genom historien. ’Prostitution’, ’skörlevnad’, ’hor’, ’otukt’, ’skökoskap’, ’sexslaveri’ och ’sexarbete’ är några exempel.” (Skaldeman 2008) Se vidare under sköka.


(åld so) horunge*. (1500-t)  Se även horeson.


(sym)1 kvinnans könsorgan. ”När han närmade sig gränsen där skärmytslingen skulle äga rum, grep damen tag i lansen*, som stod rakt upp som ett kohorn, och när hon fann den hård och kraftfull, utbrast hon att hennes sköld inte var stark nog att ta emot angreppet från ett så mäktigt vapen*.” (Duerr 1998) 2 (åld) pessar. "Vanligast var en form av pessar, som iblöand kallades 'en kvinnas sköls', eller att mannen helt enkelt drog sig ur innan utlösningen,metod som i Sverige i äldre tid lär ha kallats 'tröska inne och skaka ute'." (Västerbro 2025 s 347)


Kahn (1944) har ”apparat för spolning av slidan”, som ”består av tre delar: en behållare som kan hängas upp, en nedåtledande gummislang och ett munstycke som införes i kroppsöppningen”. Används även till lavemang*. Ordet ”hist.: sedan 1787”. (SO)


se spolning.


i fornsvenskan finns skönhet, skönheet med förklaringen "skönhet, fägring, skönt el. vackert utseende." (Söderwall 1896) Idag kan skönheten vara ett smeknamn på fittan.


(sl) bög, homosexuell.


1 (fsv) skör, sköör som Söderwall (1896) förklarar med "lättsinnig, liderlig, okysk". Han har också skörleker; lättfärdighet, liderlighet och sköraktogher; "okysk, sinlig" med citatet "gör hon sköractug lwsta". (Läke- och Örte-Böcker. Utg. af G. E. Klemming1883—1886). Även skörkätis qvinna; okysk qvinna. 2 (sl) könshår, hår, kalufs. Jämför sjero, sjöro (rom); huvud. "Du har kladdat ner allting, ditt förbannade as!  Titta, i sköret på mig!" (Roth 1969)


(sym) sperma, ”Ett spermverkeri! ekade Klittys förtjusta röst [...] och hon såg hur nunnorna, fångade varenda droppe av de vita spruten, närmade sig henne och föll på knä med framsträckta händer: kupade och fyllda. De erbjöd henne skörden.” (Wahl 2006)


(sym) en gammal symbol för att beröva kvinnan mödomen*. Egentligen skära eller plocka av och bärga in mogen säd eller andra odlade nyttoväxter. "Här stod jag, en ung man av full kraft och liv, en vacker skådespelerskas gynnade älskare och just i begrepp att få skörda det fulla förverkligandet av mina hetaste önskningar." (Boswell 1951)


(fsv) "lättfärdighet, liderlighet, okyskhet." (Söderwall 1896) "wi haffwon länge omburit mz tik om thina skörheet [luxuriam]." ( Ett Forn-Svenskt Legendarium. Efter gamla handskrifter af G. Stephens 1874) Se även under skör.


(åld) otukt* ofta i prostitutionssammanhang. Fornsvenska skörlifnadher till skör i en äldre betydelse otukt.  Söderwall (1896) förklarar ordet med "okysk lefnad, okyskhet, otukt [oloflig] kärleksnjutning". Han har också  bl a "skörlifnads luste; okyskt el. sinligt begär".  Enligt SO är skörlevnad  ”hist.: sedan 1385 (Klosterläsning)”. ”Till Stockholm kom Anna Johansdotter 1897. [...] Hon innehade ett flertal tjänster, men efter en anställning på källaren Hamburger börs, meddelar biografin, började hon försörja sig på skörlevnad på heltid.” (Lennartsson 2001) ”Han påstår (Destiny of a Revolution, London, 1937), att polisen då och då särskilt före kongresser rensar gatorna och hotellen från skörlevande kvinnor, vilka efter ett summariskt förfarande dömas till deportation.” (Eriksson 1939) "Varför Lena Cajsa lät sig 'bruka till skörlevnad' utan ersättning förbryllade herrarna i rätten." (Lennartsson 2019 s 54)  Se även prostitution och under skör.

Ett ålderdomligt uttryck  för skörlevnad är skörliv som jag  stötte på i en Under strecket (SvD 13 maj 2025) med titeln "Anna Greta Wides stora melankoli" där artikelförfattaren  Isabella Nilsson bl a har följande passus om  Anna Greta Wide (1920-1965): "...skakar på huvudet åt sin väninna och författarkollega Eva Neanders utsvävande skörliv på tillfälliga adresser med tillfälliga älskare."


1 (euf) i Skinnskatteberg i Västmanland heter det om gravid kvinna att ”hon skulle till att sköta (få barn)”. Uppgift från Byrman (1989). Jämför sköta ihjäl; sköta någon som ligger för döden. Ett uttryck som min jämtländske sagesman (f 1929) har från sin far, född 1892, som hörde det i sin barndom. 2 (dial) betäcka (om tjur). (OFVG) 3 (euf) sköta, sköta magen (euf) om avföring.


livmoder, underliv, famn. Famn är den betydelse som Söderwall (1896) tar upp under uppslagsordet sköt,skööt med citatet "lagde hans huffwodh j sith sköte".  Troligen av fornsvenska  skøt; flik, veck, och besläktat med skjuta och engelskans sheet; lakan. Något som skjuter fram. ”Hist.: sedan 1300-talet (Gotlands-Lagen).” (SO)  Enligt Stolpe (1984) är den egentliga betydelsen flik, ofta skinnflik, även hörn. Och han fortsätter: ”Här har vi alltså grunden till den första, anatomiska användningen av ordet, kvinnosköte, och därav, mer speciellt, moderssköte.”

Sköte kan således betyda både kvinnans yttre könsdelar och hennes inre alstringsorgan, de som frambringar ett nytt människoliv. ”Herr Ballder lade sigh i Stoltz Ingeborgs skiött/ vti löndom/ Lopp honom på en Sömbn så söth.” (Ballad hos Kværndrup/Olofsson 2013) ”Att hon var den skötsamma sköterskan som skönt skött sitt sköte.” (Eckerbom, Kärlek 11/1969) ”Ditt sköte är en näckros med stjälk i djupet, dina lår är två hermeliner som hittat en mullvad i snön.” (Lundkvist 1958) ”Emma: Vi sa alltid skötet hemma när jag var liten. Därför känns det som ett normalt ord. Men när jag har berättat det har mina kompisar skrattat och sagt att det låter gammaldags. (Höjer/Kvarnström 2004) ”Hon önskar sitt blöta sköte en vän att leka med.” (Amanda Ooms: Kåt i Subaltern 3/2006). Byrman (1989) har  ”hennes sköte är välsignat”; ålderdomligt för att en kvinna är med barn.


(åld) (kvinnlig) onani. Även om framträdande eller typisk svaghet eller ovana hos person eller grupp. "Hist.: sedan 1766.” (SO) Se även synd.


(eng) Sex and Love Addicts Anonymous. Föreningen har ett tolvstegsprogram som ska bota den drabbade från sex- och pornografiberoende. Har avdelningar i bl a Malmö och Helsingborg.


(sl) kuk, korv. Slaback; slöfock, kanske av sla (dial); slå, och back; bak, rygg, person som gärna slår sig ner på sin bak.


(fisv) kuk.


(lmo) kuk.


(sl) kuk. Ett ord som en viss Evert Norberg hittade på till ett radioprogram med Lennart Hyland på 1950-talet. Då betydde det party, fest. Idag kallas både en chokladrulltårta och en väckarklocka från IKEA för slabang. I följande citat, troligen i överförd betydelse, om den roliga, skojiga saken mellan benen. ”Jag har sett en ung bagge en gång krypa på en nyfylld hösäck och brassa på tills det rann av säcken. Men där finns det ju en viss rim och reson. Baggen ville kanske köra slabangen genom säcken och in i det nyslagna höet. Det levebröd som skapade hans brunst. [...] Men en man som tuggar halm och dunkar på en stor halmstack. En sån galning måste vara farlig. I morgon anmäler jag det till polisen.” (Sjöström 1973)


(sl) kort för slabbedans; danstillställning med dämpat ljus vilket gav möjlighet till hångel under dansen. Uppgift från Roger Hansson i Järfälla som stött på ordet bland studenter i Lund på 1960-talet.


(so) kvinna, fitta. Slabba (vb) söla, slaska.


(sl) knulla en orientalisk kvinna.


(so) enligt Ordbok över Nösslingemålet om manlig respektive kvinnlig slashas dvs en lat och oduglig person.


(sl) en riktigt våt kyss.


(so) kvinna, fitta.


(dial) lösaktig kvinna. (OFVG) Se även tunna.


(sl) impotent. Jämför slak.


(dial) lösaktig kvinna. (OFVG)


(sl) 1 kuk.  2 sladden i dosan* knull.  3 sladden kallades den lilla svarta lapp som ända fram till 2006 klistrades på alltför utmanande pornografiska bilder i Norge. Det var den förre chefredaktören för sextidningen Aktuell Rapport, Stein-Erik Mattson, som förde kampen mot sladden ända upp till högsta domstolen och vann.


(sl) 1  fitta. 2 skvaller, pladder. 3 Sladderfitta, sladdertacka; skällsord till kvinna.


se under horunge.


(sl) vaken i slafen; om skicklig älskare.  Slaf = säng.


1 (sl) fitta (nedsättande). 2 slafs(a) och klafs(a); knull, knulla. ”Men okej ... han har haft det kämpigt ett tag, jag får väl vara en god vän och låta honom slafsa och klafsa ett tag innan vi får sova ...” (Rocky DN Kultur 7/7-2013) 3 slafsa mule; kyssas. Se även mule (2). 4 (so) slafsa; hora, lättfotad kvinna. "Karl Johan hade sprungit med Hagtorparns Ida, den slafsan, så det skulle visst bli barnsöl i Hagtorpet också vad det led." (Mor Hannas sötost ur Moberg 2023)


(no sl) kvinnobröst. Slafse (no); sörpla, smacka.


(sym) penis. Ett redskap som förr användes vid tröskning. ”Flickorna i Sachsen har så vida logar att den som skall tröska lin i dem måste ha en stor slaga.” (Brednich 1973) Se även gryta och loge.


(sym) plats för knullstrid. Se även fält.


(sl) 1 Langenfeldt (1947) och Gibson (1978) har båda  slagga mathämtaren; uträtta naturbehov, besöka avträdet. Slagg betyder egentligen avfall vid smide, och slagga är då att avlägsna detta avfall, varför "slagga mathämtaren” innebär att rensa magen. "Jag har även hört och själv använt uttrycket slagga centerfyren i betydelsen skita. För den som i sin tillvaro haft kontakt med den koleldade skotska sjöångpannan med dess tre fyrar är sammanhanget uppenbart. Eldarevalsen av Evert Taube ger viss information.” (signaturen GB i Malmö)  2 sova. ”Hist.: sedan 1910”. (SO) ”Slagga är ett vanligt uttryck för sova, vill jag påstå." (samma GB) 3 slagga för alltid; slagga igen; dö.


(sl) lösaktig kvinna.


(sym) kuk.


(sl) kuk.


(barn) fittan. AnnikaMa (20 april 2008) berättar historien om den lilla flickan som förklarade hur man föder barn. ”Hon hävdade bestämt att man stod upp och födde och att barnet slajdade ur slajdan. Sug på ordet slajda, det är inte så dumt.”


fsv slaker. Germanskt ord samma som engelskans slack.) 1 (sym) impotens. ”Extraktet hade den egenheten att det kunde väcka sexlusten hos den mest söndertröskade kärring och bota den mest hopplösa gubbslaka.” (Niemi 2000) ”Ingela: Det är själva förhållningssättet, en riktig karl klarar av en tillfällig slakhet.” (Låt morgonståndet titta fram. Ottar 3/97) 2  få slaka på sin blåsa; tömma blåsan. ”Det hela hade varit för fint för hans enkla behov. Han hade inte behövt ens tusendelen av all denna lyx för att med tillfredsställelse få slaka på sin blåsa.” (Lo-Johansson 1935/1978) "I alla fall frågade jag vad det kostade och så följde jag med den söta flickan upp på rummet. Hon försökte få in den, men den bara slaknade." (Kalmér 2024 s 124)


(sl) slak kuk.


(sl) syssla med något helt meningslöst.


(sl) knulla. Mannens hårdhänta insats i könsakten.


(sym) ljud och stänk vid skitande.


(åld o so) Swedberg (1720-t ) förklarar slammertaska med nugatrix; pratmakerska. Även sladdertaska; skvallerkäring.


(sl) av svensk dialekt slampa; slarvig kvinna till slampa; vara slarvig, värdelös. ”Hist.: sedan 1749.” (NEO) Tyska Schlampe med samma betydelse. 1 prostituerad. 2 lesbisk. 3 (so) om slarvig och allmänt otrevlig kvinna. ”En tjej som har tillfällig sex kallas slampa. Och det finns fler som kallas slampor — trots att de aldrig ens haft sex. Vissa för att de är snygga och andra för att de syns och hörs mer än vad tjejer ’borde’ göra.”  (Ann-Linn Guillou i Fittstim 1999) ”Jag tog med henne ut i baksätet på min jeep och vi hade sex. Precis när vi var färdiga tänkte jag ’Varför brydde jag mig?’. Jag skulle ha runkat, det hade varit skönare. En slampa lever aldrig upp till förväntningarna.” (Cox 2004) ”Nja, det behöver det ju inte vara, sa hon. Man kan ju vara intellektuellt slampig också. Eller så är man en slampa i själen men inte kroppsligen.” (Zigenerskan i Din Geografi 2006) "Hora, fitta, slampa. Orden gör mig rödflammig av lika delar skam och vrede, fast det inte är  är mig de är riktade till. De finns i en sökbar textsamling, och som forskare har jag försökt att lägga alla känslor åt sidan. Men det hjälper inte." (Astrid Skoglund i Språktidningen 2/2020.) Se även bordslampa och slutshaming.


se slutshaming.


(sl) kuk. Jämför slem(blomma) och pump (2).


(dial) barn. Egentligen något sladdrigt och fuktigt: t ex skinn, fett och bindväv.  Även om slarvig och vårdslös kvinna. Jämför slampa. I Göteborg hette det ”hon har slamsan i påsen”, barn i magen. Enligt  man (f 1932) ”gammalt uttryck”. Uppgift från Byrman (1989). Även nedsättande om kuk, som i följande från Märta Tikkanens Män kan inte våldtas (1975):  "Hon förstår att han tror att hon skall slå honom mitt emellan, slå honom på slamsan mellan benen.”


(åld so) ”lättfärdig kvinna”. (Falck 2011) "Måns Persson kom in i rummet där Nils Jönssons hustru låg. Han såg på henne ett par sekunder innan han öppnade munnen. Din slamsäck, du är ingenting annat än en sysäck, väste han." (Vadstena 1601 hos Inedahl 2023) Se även säck (4).


(sl) kuk. Även om lång person. Slana (sl); ben.


(sl) 1 slang, befruktningsslang, droppslang, dräneringsslang, silkesslang, trädgårdsslang; kuk. ”Ingela: I porrfilm har alla killar stora kukar. Vissa har slangar som inte får riktigt stånd för de är för långa.” (Låt morgonståndet titta fram. Ottar 3/97) ”Jag ritade enkla teckningar av egendomliga varelser med otroliga könsorgan. En som jag minns hade en fyra meter lång ’befruktningsslang’ som fångade in kvinnor som en boaorm innan den trängde in i dem ...” (Hite 1982) ”Hans kuk låg nu längs hans ena lår som en lång slang, och Norma var synbart fascinerad.” (de Ville 1968) ”... hon sträckte sig fram och nappade åt sig Sjömannens droppslang.”  (Wahl 2006)  Se även gurka. 2 rulla slang, slanga; runka. 3 tömma slangen; pissa. 4 lägga en slang; skita. 5 slang (språket) som i slang i betongen; förortsslang. Se inledningen. 6 knulla i fånga slangen i musfällan. 7 slang; pojke, man i sexuellt avseende.

gurka
inledningen
rulla slang, slanga
fånga slangen i musfällan


(sl) toalett.


(sl) kuk. Slangbella; slangbåge; klyka med gummiband för avfyring av t ex småsten.


(lmo) runkare, onanist. Se  också under slang.


(lmo) tajt fitta, flicka. Se även penisklämma och slang.


(dial o so) Rietz (1867) har liderlig och sysslolös karl, dagdrivare. Jämför slinka.


(svr o åld) för tusan. Av franska sacrément. ”Slapperment, det är den regelbundnaste skönhet jag har sett i detta landet.” (Wallenberg 1781/1960)


1 (so) ”Fitthålet glöm det, för stort hål, inte tillräckligt trångt, över femton år är en slappfitta...” (Klingspor: Spill i Subaltern 3/2006) Även allmänt nedsättande om kvinna. Se även slappkuk.


1 (sym) impotent person. 2(so) om lat person oavsett kön.


(so) nedsättande om kvinna. Se också slappfitta.


(sl) att sitta och dra lite slött i kuken medan tankarna är på annat håll.


(sl) ett slappt stick*; ett uselt, ofta snabbt avklarat, knull. Ordlek på engelska slapstick; filmfars i högt tempo.


(so) ordet hittat hos Swahn (”Kärleksmåltider” i Gastronomisk kalender 1997): ”Ett tag såldes mängder av nordsvenska renhorn till Hongkong, där de maldes ner och buteljerades. Något decennium senare började Fjärran Österns slappsvansar ropa på sillmjölkar!, och strax var sydsvenska fiskindustrier redo att stå dem bi.”  Jan-Öjvind Swahn berättar vidare i brev (26/11-1997) att ordet har tyskt ursprung och användes av kejsar Wilhelm II om Gustav V när denne inte ville ställa upp på Tysklands sida i första världskriget. Ursprungligen står ordet för kreatur som saknar styrsel i svansen. Också symboliskt om  impotent person och som skällsord.  "På Gotland har man nu sällat sig till många andra paradis på kontinenten, Barcelona, Capri och Venedig för att bara nämna några, som fullständigt invaderas av kryssningsfartyg och horder av slappsvansar på semester." (Lotta Lundbergs krönika om sommarplågor i Svd 1 juli 2024) Också slappsvans om hängkuk som i tyskans Schlappschwanz.


1 (sl) impotent person. ”Nu skulle jag kunna berätta. Bara sådär medan vi äter. Inte om slapptasken, det var för pinsamt, men det andra.” (Skantze 1997) 2 bög. 3 (so) allmänt lat person. Se även task.


(sl) gas, fjärt.


(euf) 1 om oönskad graviditet  i ”hon (han, de) har slarvat”. (Byrman 1989) 2 slarva; lättfotad* kvinna.


Maträtt med bl a sönderhackat oxkött. 1(euf) kuk. ”Nästa dag måttar jag en kraftig spark mellan benen på handlarens son som är kapitalist. Vid förhöret säger jag att jag sparkade honom i slarvsyltan.” (Pohjanen 1999) Se även sylta. 2 I min barn- och ungdom (1940- och 50-tal) var slarvsylta ett vanligt hotuttryck till någon man ogillade: "Jag ska göra slarvsylta av dig!"


(sl) 1 lättfotad kvinna. 2 erotiska, ofta homoerotiska,  bilder eller noveller med karaktärer kända från filmer, böcker och serier.


1 (sl o sbst) fitta. Nedsättande om något vått och smutsigt. 2 slaska (vb); knulla. ”Hålla på att slaska därnere? (Hur är det att ha en? Ottar 3/97) 3 slaska mule; kyssas, hångla. Se även mule.


(so) ful, osexig flicka, kvinna.


(so) 1 fitta. Nedsättande om en plats där mannen tömmer sig. ”Jag ska sticka in den i den där slaskhinken och dela henne mitt itu och vispa runt.” (Delany 2009) Också slaskburk, slaskjack och slasktratt. Även om mun i uttrycket stäng slasktratten; håll mun (käft). 2 prostituerad. ”Skulle du vilja ta in på ett billigt hotell och finna att en främling före dig lämnat badkaret fyllt med smutsigt vatten, som du sedan själv ska bada i.” (Varnande liknelse avsedd för unga amerikanska män som söker sig till prostituerade.)


(so) manlig prostituerad.


(so) fitta. Se även tratt (1).


(för sl) tjej, hora. ”Killarna kallar tjejerna för slatches, som är ett annat ord för hora. Det snarare uppmuntras av tjejerna. De tuffaste tjejerna blir kallade slatch, ’töntarna’ ignoreras.” (Skugge 2003)


(sl) ett 1990-talsuttryck för att ”ha samlag”, enligt Thorén (1996). The Alternative Swedish Dictionary har Rinkebyslang för ”knulla”. Engelska slash; rista (fläcka) upp.


(nyo) ”när man är bakfull, trött och svag och ligger lite då och då hela tiden”. (SAO 2013)


(sl) kallas den som låter sig domineras i ett BDSM-förhållande*. Se även under top.


se under trafficking.


(sym) (läder) huva som ibland används vid BDSM-lekar*. Se även huva.


(åld) medeltida nordiskt ord för frilla, konkubin. (se do)


slem; segt sekret. Fornsvenska slember, slim; dålig. ”Hist.: sedan ca 1430 (Själens tröst).” (SO) Gemensamt germanskt ord besläktat med lim och engelskans slime. 1 (euf) sperma. ”Romantikens längtan efter livsintensitet och poesi kopplas här till den sexuella vällusten, när aveltygen* sväller av blod och rinner av slem. Detta skall vara varats mitt. En flod av svett, blod, tårar, saliv och könsslem i vilken vi stiger ner och inte stiger ner, i vilken vi är och inte är. Längtans källa och mål.” (Från C-M Edenborgs inledning till Köttets poesi 1995.) ”Nu vilar den gråa slemblomman på gubbens mage. Han tänker på ägg med ungar inuti som ligger och skrapar på skalet. Processioner med grova linnestandar utan bokstäver och tecken.” (Anderberg 1971) ”Låt alla kukar vissna/ lustlösa. Oförlösta/ droppa sitt slem/ snöpta snipna hösnuvare.” (Twilling 1967) Också slem, sli (gbg sl); sperma. 2 (sl) slem; bög, otrevlig, äcklig person. 3 (sl) slemhyska, slemgrotta, slemveck; fitta. Jämför hyska, grotta och veck. 4 (åld) slem ord (oanständigt ord) med hos Swedberg (1720-t).


(so) "Han (Oden) gick sedan till att skylla Tor för att vara feg och så vettskrämd att han ' vågade varken nysa eller fisa', varpå Tor, i Lars Lönnroths översättning  kallar Oden för 'din slembög'." (Ordstrid mellan Asa gudarna Tor och Oden i Lindström 2021 s 286.)


(sym) fitta. Se även grop.


(sl) kuk i uttrycket hala fram slemhelge; pissa.


(sl) fitta. Se också hyska.


(sl) knulla.


(sl) kuk. Slempistol spårat från 1950. Jämför pistol och pump.


(sl) nedsättande om kvinnobröst. Se vidare påse (4).


(euf) fitta. Se vidare under snäcka (1) och slem.


(sl) kuk. Jämför sticka.


se slem (3).


stor össked med långt skaft. 1 (sl) penis. ”Var ska sleven vara om inte i grytan?” ”Enligt tradition i Jämtland skrämde man dem som skulle ’mönstra’ med ’sleven’, ett påstått avlångt slevliknande instrument med måttskala i, som man mätte kuklängden med ...” (man f 1929) 2 (sl) doppa sleven i köttgrytan; knulla. Doppa sleven i cyankalium; misslyckat knull. ”Att heta Afrodite Majonnäs i byskolan. Majonnäs för att pappa rört extra kraftigt med sleven i mammas gryta när jag kom till.” (Jönsson, Kärlek 4/1965) 3 sleef, slev (åld so) enligt Falk (2011) ”lättfärdig kvinna”.


(dial) slem, slemmighet, men också, enligt signaturen J E S, läkare och uppvuxen i Göteborg, om sats, sperma. Också sli; slidsekret enligt min jämtländske sagesman (f 1929) som hört en värnpliktig från norra Hälsingland (1951) berätta om ”försök” hos flickor (petting): ”En låg där å höll på mä dom, å fitt-hli rann om fingra — men int blev’e na mer!”


(smn) fitta i stil med slemslibban, slibbslemman.


(euf) könssekret. Troligen av slibbig; kladdig och slabbig; våt och sölig. ”Han tog hennes lår på axlarna, lyfte upp henne mot sin mun och kysste de tjocka, glatta blygdläpparna. Tungan slant i slibbslabbet, hennes hår kittlade honom på näsan, han ville slicka i sig varenda droppe, tummarna drog isär och tungan slickade idogt, långt nerifrån och långt upp.” (Anderberg, Kärlek 4/1965)


(för sl) ha sex med. ”Jamal säger med ett leende att det är dags att ’slicea nu’, det vill säga ha sex med henne. ’Inte slicea som ni gör!’ svarar Mengistu bestämt. ’Det handlar inte om sex än, så gör man inte!’ fortsätter han och samtalet är avslutat.” (Jonsson 2007) Och från samma källa: ”’Jag är också ung, men jag har slice (sex) ändå, invänder Hakan."


från tyskan till en rot smörja, klibba. Grundbetydelse göra glatt.  Här om cunnilingus* och fellatio*  som i fungerar inte din sticka (så) slicka; strejkar kuken så ta till tunga och läppar. ”Det råder en allmänt känd missuppfattning/ att Jesus någon gång efter sin så kallade/ återuppståndelse skulle ha utbrustit:/ Noli me tangere! till en kvinnlig egen företagare./ Detta är inte helt sant./ Sanningen var den att det var hon som skrek till/ honom: Noli me lingere! vilket idag närmast skulle/ kunna översättas med: Sluta slicka mig i skrevet,/ Miffo till karl!” (Morelli 1994)  ”Jag hatar det gamla vanliga mönstret kyssa-känna-slicka-knulla. Det är så banalt.” (Hite 1977) ”Jag tänker i debet och kredit. Om jag suger honom vill jag att han skall slicka mig, etc.” (Hite 1977)

Den danske läkaren och sexologen Johannes Fabricius-Møller (1885—1968) berättar att en av hans patienter, en ung söt flicka, bad honom skriva ut ett recept på den kräm hon använde på sitt pessar. Då hon fått receptet, undrade hon: ”Krämen är väl inte giftig?” Då Fabricius-Møller såg frågande på henne, sade hon: ”För när han slickar mig där.”  ”Jag trodde att jag körde i diket och började tänka på HIV och Aids, efter att ha ’slickat grytorna’ efter negerkuken.” (Ekroth 2012)


(sk) ”halvpervers karl som slickar istället för att kopulera”. (Ohlmarks 2004)


(sl) 1 kuk. Något att slicka på och sätta i sig. Om fellatio i uttryck som pickslick. ”Världens godaste slickepinne. Jag älskar att suga kuk, men Ivar den fåniga dåren säger att det är äckligt.” (Magnusson, Kärlek 14/1970) ”Allt längre glider Nikkis mun ner över slickepinnen, samtidigt som hennes händer smeker pungen.” (Lektyr mars 1999) ”Han bekräftade och sade att det var synd om en så söt flicka inte skulle få smaka slickepinnen.” (Het Kärlek 1967) Jämför pinne. 2 klitoris.


(smn) fitta. Jämför springa.


(sym) fittan.


(sl) kvinnobröst.


(sl) lesbian*.


(sl) tunn duk av latex som används vid oralsex*. Enligt Olle Waller (Fråga Olle, e-post 19/12-2005) kan slicklappar tillverkas av en kondom som man klipper toppdelen av för att sedan klippa upp den längs med och på så sätt få fram en gummilapp som kan anbringas över slidan/klitoris vid slickning. Waller berättar vidare att det även går att använda en sk dentallapp som går att köpa på apoteket, kallas Dental dams eller Glyde dams, då de ursprungligen användes av tandläkare vid operationer i munnen, och att slicklappar med namn som Lollipop finns i sexshopar. RFSU tipsar om att använda glidmedelslösa kondomer som slicklapp.

Kanske är dessa dentallappar samma som de dentaldams, en sorts tandläkarprodukt, som Peter Isotalo menar saluförs som slicklappar i USA. ”Slicklappar tror jag själv är rätt ovanliga eftersom skyddat oralsex troligen är rätt ovanligt utanför bögkretsar. Herpesrisken bland flator är påtaglig, men risken att HIV* ska smitta är i praktiken noll.”  (e-post från Peter Isotalo 18/12-2005). ”Donna berättade om hur Patrick slickat hennes röv och hur hon för första gången själv vågat slicka någons, hans, röv. Hon hade gjort det med slicklapp men det var ändå mer än hon vågat dittills.” (På Gotland i Närstrid: Vanessa 2005) ”Självklart har jag en slicklapp med mig i jackan och den får ta så många tungor att den nästan börjar glöda.” (Grannen i Närstrid:Vanessa 2005)


(sl) kallas det när man slickar en tjej med mens*. Se även propp.


(sl) väninna till lesbisk*.


fornsvenska slidha; slida, skida. Nordiskt ord  med grundbetydelsen fodral, balja. Troligen till en rot med betydelsen klyva. 1 vagina*. Ett slemhinneklätt, muskelrikt 8—9 cm långt rör eller kanal som sammanbinder de yttre könsorganen med livmodern. Enligt NEO ”hist.: sedan ca 1635”. ”Slidan är inte det passiva rör som ska penetreras av en penis, som den ofta beskrivs som, utan en aktiv del av kroppen som har förmåga att aktivt omsluta, eller låta bli.” (Fittfakta 2008) ”Slidan. Den odugliga slidan. Ett krökt avlopp.” (Pojkrummets konfliktdiamanter i Pittstim 2009.) Ribbing (1915) talar om slidan som ”ett rörformigt organ, bestämt att under parningen i sig upptaga den manliga lemmen och att vid födelsen lämna en utförsgång för barnet”.

Hos Jacobsson (1977) skaldas det: ”Har du hört talas om slidan den sitter i kanten så röd/ Den sitter en tum ifrån skitan och käkar mest korv utan bröd.” Jämför vagina och vulva. ”Nej. Det är min kropp, mina bröst och min slida. Det är mitt  territorium, och om någon, om det så är min man, försöker ta vad jag inte har lust att ge, då blir det KRIG, det skall du veta.” (Hite 1977) ”Hur mycket slida får man glida som snart publicerad författare?” (Khemiri 2006) 2 att slida (sl); att glida. Rörelsebeskrivande om knull.

mina
någon
att slida
vagina
min
vulva
mitt


(so) till kvinna.


(so) nedsättande om kvinna enligt slangopedia.se. Se även slida.


se under vaginism.


(nyo) ordet lanserat av RFSU 2009 som ett alternativt till det felaktiga mödomshinna*. För som Kitty Jutbring mycket riktigt säger i Aftonbladet (5/8-2009): ”Och grejen är: mödomshinnan är en myt. Den finns inte. Det finns ingen hinna, inget lock, ingen försegling. Det finns annat där dock: hudveck, små flikar, ruggliga kanter, och inne i slidan finns muskler, starka muskler som kan spänna sig och krampa rejält om man är nervös, rädd, under tvång, inte redo, eller inte tillräckligt kåt helt enkelt, och det är då det ibland kan blöda om man inte är försiktig. (I vissa, ovanliga fall kan dessa hudveck vara hopvuxna men då behövs ett snitt från en läkare, min nära vän genomgick det.)” Norskan har kjønnskrans och danskan kønskrans för samma fenomen.

Andra nya namnförslag, som bl a sex- och samlevnadsexperten Katerine Janouch står bakom är: snipplock, snipplåda, snippdörr, snipplucka och  hymen.

Under en omröstning i Expressen (9/5-2009) om dessa namn visar sig merparten vilja behålla ordet mödomshinna (43 %) medan 34 % föredrar slidkrans och 15 % hymen. Övriga förslag får bara ströröster.

Slidkrans tillhör den lilla exklusiva ordskara där man säkert kan säga vem som står bakom ordet. (Ett annat uttryck i den kategorin är runda ord.*) Slidkrans dyker första gången upp i tredje upplagan av Fittfakta (2008) författad av barnmorskan och sexologen Tina Nevin. Där säger hon bl a: "Jag föredrar att kalla det slidkransen eftersom det finns ett missförstånd att mödomshinnan är som ett trumskinn.”

Genomslaget för ordet blev enormt. ”Från en natt till en annan fick slidkrans och den engelska motsvarigheten ’Vaginal Corona’ tusentals träffar på Google. Idag är det över 100.000.” (Ottar nr 3 2010)

I ett mejl (17/6 -2009) bekräftar Tina att det är hon som är mamma till ordet: ”Jo, slidkrans är mitt eget ord. Jag har länge funderat och provat olika namn och har fastnat för slidans slemhinneveck som sitter likt en krans cirka en centimeter in i slidan. För kanske tre, fyra år sedan började jag prova slidkrans på olika föreläsningar, även för läkarstudenter och läkare som uppskattade namnet. Så därför kände jag att det var dags att sätta ordet på pränt i den nya upplagan av Fittfakta. Ett annat namn jag provade var Vaginalkrans, men slidkrans har känts mer ’folkligt’.” (Tina, ”slidkransens mamma.”)


(sl) kallas äldre man som, av någon anledning, fortfarande är gångbar som knullpartner. Det kan röra sig om en sorts charmig erfarenhet som lockar till sig även yngre kvinnor.


(lmo) slida + idrott; kvinnosex.


(nyo) ordet förklaras hos Dahlén (2017): "I Hallongrottan lanserar jag ordet slidsex för att täcka in denna bredd av olika vaginala praktiker som kan skänka njutning. Ord som oralsex* och analsex* finns, och för inte så länge sedan fick vi även ordet klitorissex*. Internationellt talas det ibland om vaginalsex* (då refereras det  till enbart  heterosexuella samlag) och någon enstaka, undanskynmd gång används begreppet slidsex i Sverige. Men ordet behöver få fart och dess innebörd behöver lyftas.  Med ord kan vi lysa upp erfarenheter och skapa både sexuell tabarhet och valbarhet."


se under mödomshinna.


(sl) bög enligt slangopedia.se.


(eng sl) en sorts gunga där en person kan hängas upp som en del i en SM*- lek eller annan erotisk aktivitet.


(sbst) hora, prostituerad. Av fornsvenska slinka; krypa, smyga sig. Germanskt ord. ”Hist.: sedan 1675”. (NEO) Jämför slyna. ”Andra slinkor ställa sig vid fönstren till sin boning för att locka till sig förbigående män.” (Forel 1942)  ”Liksom hypnotiserad betraktar jag detta förvridna, bleka och nedsmutsade ansikte, — ena läppen är vanställd av ett bett, — det tillrufsade håret, som frammanar synen av vulgär strid, kanske mellan kvinnor, som nyss varit i slagsmål, — hela min varelse bär prägel av en gatslinka, som nyss fått ett ordentligt kok stryk eller som fått ge sig hän i någon mörk vrå.” (Ramos 1946) ”Societetens damer visade sig på dessa lokaler och tävlade med de sämsta gatslinkor i fräckhet och ekivoka skämt.” (Stilgebauer 1923) "Har jag, som haft trygga och eleganta kärleksintriger med fina damer, låtit dupera mig av en slinka?" (Boswell 1951) Kallslinka (lmo); kallskänka.


(am sl) 1 sensuell, sexig. 2 i porrbranschen om den man som inte blir hård vid avsugning.


(sl) knulla. Försvenskning av engelska sleep (with somebody); sova (med någon). Även slipa; bryna, t ex slipa kuken. Därav slipa fläsksvärdet; runka. Se även svärd.


(åld so) ”En ärbar hustru har blivit kallad ’usliga namn’ och senare får man veta att ordet var sliperumpa, vilket förmodligen var avsett att antyda att hustrun i fråga var osedlig.” (Saxat ur GF-Aktuellt nr 153 och Barbro Nordlöfs artikel om Skällsord och tillvitelser.) Ordet är hämtat från Hällestads härad 1627. Barbro Nordlöf berättar också att man inte alltid får veta vad som sagts. ”Man får intrycket att häradsskrivaren inte velat skriva ut de fula orden. När det görs kan man ibland se uttrycket ’salve venia’ inom parentes före. Mycket fritt översatt betyder det ’ursäkta uttrycket’.” Se även rumpa.


(sl) fitta.


(sl) 1 kuk. Slipsen sitter hårt; någon har stånd, ståkuk. 2 sanitetsbinda. Norsk slang har museslips och dameslips.


(so) kallas den som uppträder på en arbetsplats iförd t ex slips och kostym vilket inte är kotym på platsen. Det anses av många vara tecken på översitteri och personen ifråga kan också anses lite naiv.


(sl)1 lesbisk*. 2 knull.


(sl) 1 homosexuell. 2 kelsjuk.


(sl) slita förhud/snopp, slita av en plåga*; runka, onanera.


(euf) av tyska Schlitz; skåra, snitt. Kvinnans könsskåra. Se även skåra.


(euf) fitta. Jämför slitta; dela, splittra.


(Scandinavian Leather Men) nordiska läderklubbar där ”folk är så avslappnade kring sex att de knullar och diskuterar kakrecept samtidigt”. (Bögjävlar 2007)


(so) slödder, pack. Uppgift från folkmun.se.


(so) ful, frånstötande kvinna. Se även subba.


(euf) kvinnligt könsorgan. Ett ståtligt sådant.


(so) ful, frånstötande kvinna. Se även slobba.


(so) slusk+pucko. Enligt slangopedia.se härrör uttrycket från en anonym stockholmare som använde ordet i t-banan station Hötorget 1985. Se även slusk och pucko.


(sk) skitprat. ”Sluder, sluder! sa Sven Matts när di förtalte han att bägge hanses töser va på trinten*.” (Ohlmarks 2004)


(sl o ljud) knulljud. ”Lärarn tycker om mej, morsan tycker om mej, stora tjocka morsan med lukten. Hon har armar som är så tjocka, och bröst som är mjuka, på natten i de två små rummen hörs morsan och farsan, slufs-slufs, slufs, slufs, fnitter i kudden.” (Mailer 1982/1948)


(sym) fitta (slukar, sväljer kuken). Också svälja kuk som i följande: " --- när hon famnade mig hårt och utan svårighet svalde mig ända till fästet." (Apuleius 2024 s 201)


(nyo) ”en person man går hem och har sex med utan att tidigare ha haft någon relation till överhuvudtaget”. (SAO 2013)


(åld so) odugling, usling, kräk. (1704) Uppgift från SAOB.


(dial och ä nsv) Swedberg (1720-t) har sluna; meretrix*. ”Jag känner Ephraim wäl, och Israel är för mig intet fördold; att Ephraim är en sköka, och Israel en sluna.” (Bib 1703, Hos 5:3) Ihre (1766) har ”kåna, hora, slyna”, medan Rietz (1867) har ”slyna, lösaktigt fruntimmer”. Jämför slyna.


(sl) "en respektlös kåtbock som talar illa om tjejer”. (slangopedia.se) Manlig motsvarighet till orre*.


(åld so) "landstrykare". (Swedberg 1720-t)


(sl) kuk. Se även basse.


(sl) "sätt att beskriva att man är kåt." (kidish.se)


(sym) fitta. ”Han lät sin vattenkonst* spruta, och jag öppnade min sluss.” (Salten 2009)


(sl) 1 slussa barkbåt, slussa bäver; skita, bajsa. 2 slussa; föda. ”Paran på fyran skall slussa!” (Crafoord 2010) Se vidare under fula yrkesord.


(sym) fitta. ”Jo, när hon fick barnet med hundhuvudet blev hennes slussport så bred att det var en fasa att se.” (Aretino 2008)  Se även port.


(euf) ända, röv, skinkor. ”Allting har ett slut, men människan har två.” Se även ryggslut.  ”Få träsmak i slutet.” (Kan den få som sitter obekvämt länge.)


1 (dial) dö. (OFVG) 2 sluta (omsluta) i sina armar (euf);  ha samlag. ”Egentligen var det en större fröjd för mig att om dagen samtala med henne än att om natten sluta henne i mina armar.” (Casanova 1936/1700-t)


se sfinkter.


1 (lmo) betydelsen framgår av följande: ”En svävande duva lyckades pricka min axel med sin slutsats. Dessa raringar hade ju en imponerande utförsel.” (Sign TEHÅ i YA (1935) 2  dra egna slutsatser; runka, onanera.


(eng sl)  av slut; slampa och shame; skämmas. Försvenskat till slampskamning.  ”Tänk Eva och det förbjudna trädet. Gamla tiders dödsstraff för otrohet. Och skamstraffen där de som avslöjats fick stå utanför kyrkan och skämmas inför de rättrogna. Nu har alltså det sistnämnda återkommit i ny avkristnad digitaliserad form och med ett internationellt namn, slutshaming. Det handlar om att skambelägga flickor och kvinnor för att de klär sig utmanande, är sexuellt utagerande, har en eller flera sexpartners etcetera.” (Anna Laestadius Larsson (SvD 28 dec 2012) "Ett sätt att göra motstånd mot den här slampskamningen var  såkallade slut-walks, slampvandringar. Demonstrationer där kvinnor klädde sig i korta kjolar och djupa urringningar - det vill säga vad som samhället anses vara slampigt - och krävde respekt: krävde att inte bli våldtagna och trakasserade." (Karin Milles: Diplomatiska damer och skamlösa systrar i SvD 10 januari 2022)  Jämför engelska slut; slampa och shame; skämmas.


(lmo) baken, röven.


(so) allmänt lösaktig om kvinna. Efter engelska slut; slarva, slampa*.


(euf) i Ådalsliden (Ångermanland) säger man ”hunn ä på sluttampen” vilket, enligt man (f 1922), innebär att ”hon går mot slutet av graviditeten”. Uppgift från Byrman (1989). Sluttamp även för andra aktiviteter som närmar sig slutet. Se även tamp.


äldre nysvenska sluna, lån från medellågtyska Slüne; lösaktig kvinna, men i övrigt av omtvistat ursprung. ”Hist.: sedan 1455 (Arboga stads tänkebok).” (SO) Enligt SAOB ansluter slyna till slyngel eller slynga (dial); flicka med dåliga seder. I hotell- och restaurangbranschen kallas köksor och kokerskor ibland för grytslynor. Även om prostituerad och lesbisk kvinna. ”Hur skönt att vältra omkring bland dynor/ i bädd, av insekter överfull!/ Hur ljuvt att famnas av druckna slynor/ och gräva fritt uti slamsigt hull!” (Ungdomsdikt av Gustav Fröding 1860–1911) ”Hej på er alla kåta män i åldern 30—70 år. Jag är en kåt slyna som vill bli ordentligt rundsmörjd i munnen, fittan och röven. Ta hand om mig genast.” (Kontakt Lektyr okt 2005) Se också slynda.


(sl o so) slyna* + hynda*.


(sl) slampa, slyna. Se do.


1 (sl) som i slå en drill, en gul eller guldbåge från pisstrålens färg och om guldbåge för den kurva den beskriver. Det senare gäller också om att slå en (gyllene) parabel. Parabel är en matematisk kurva som kan liknas vid ett öppet C, men här menas snarast att strålen efter hand allt mer närmar sig det lodräta fallet. Strålen kan också forma sjuor och åttor, inte minst märkbart i snö, och slå åttor är även slang för den som raglar fram. ”— De där två gick in på samma toalett när jag stod i kö för att slå en båge för minst tjugo minuter sedan, säger Hedda upprymd.” (Lodalen 2003) Bengtsson (1993) berättar att ”seden att kissa i kors var utbredd i medeltidens Japan. Riktiga gentlemen beseglade en överenskommelse genom att blotta sina organ och slå en sjua i kors”.

Vidare talas det om att slå (ta) en läcka, och det läckaget kan också uttryckas med slå en läns; göra sig fri från vatten eller slå sitt vatten. "Efter en stund gick jag ut för att slå mitt vatten av mig i trumman (en avloppstrumma, min anm BgD) och skepparen kom för att göra detsamma." (Stockholm 1628 hos Inedahl 2023) Ett annat uttryck för samma sak är pumpa läns. Också slå daggen av violn och slå en sjua.  Jämför norsk slang ”slå vannet av potetene” samt ”lager (gule) roser/kremmerhus (strut) i snøen”. 2 ”det har slåt till” (SkåneTranås); det har slagit till och här resulterat i graviditet. Uppgift från Byrman (1989). Jämför klunk. 3 (sl) slå en fitta, slå en hora; göra en u-sväng med bil eller annat fordon.


(so) hora. Jämför slåk (dial); ”otymplig qvinna; öknamn”. (Rietz 1867) Lundblad/Josefsson (2021) har slåk, slök; slyna, slampa.


(sl) dö enligt Langenfeldt (1947).


(sym) 1 kuk. 2 "ta till storsläggan" angripa våldsamt. Här om hårdhänt knull.


(för sl o so) din släkt  kort för jag knullar din släkt. Se också under mamma.


(sl) 1 slänga (omkull) en brud; knulla. 2 slänga en sträng; runka. 3 slänga upp; spy. 4 slänga in handduken och slänga in veven; dö. ”Så slängde Talsa veven, sade Denner.” (Pohjanen 1984)


(sl) sagosoppa, saftsoppa enligt Langenfeldt (1947).


(euf) rörelsebeskrivande om knull. Dansen ifråga är, enligt min anonyme meddelare, ”med sina olika turer erotiskt mycket tydlig”. Tröttande också, åtminstone i vissa sammanhang, om man får tro Hallenstiernas 1700-talsskildring: ”Vi förfogade oss sedan till sängs och började en ny slängpolska — behövde sedan väl sova.” Se även sängvals.


(sl) 1 Snopp Längre Än Pungsäck. 2 släp; snopp.


(nyo?) fis, fjärt.  Så här skriver en meddelare (f 1945) från Lund i ett brev i maj 2018: "En forskare i Arizona har undersökt dessa  frågor (hur ofta och när man släpper sig) med hjälp av frivilliga medhjälpare av båda könen.  Medarbetarna skulle på blanketter  fylla i  varje gång de släppte sig. Endast två variabler intresserade hr professorn:  tidpunkten för varje fis samt om densamma var luktfri, normalt illaluktande eller väldigt illaluktande. Det visade sig att gaserna från tarmen inte var jämt utspridda över dygnet, utan koncentrerade till vissa tidpunkter. Det kom  mycket vid frukostdags, nästan inget på tidig eftermiddag, mycket också vid 19-tiden och vid midnatt. Åtskilliga släppar var luktfria, alltså inte SBD*. Upplysningarna läste jag i tyska tidskriften Der Spiegel för nu rätt många år sedan."


(sl) 1 avlida, dö. 2 släppa av; få utlösning. 3 släppa in; ta emot för knull. ”Redan den kvällen släppte hon honom ända in, och hon blev genast djupt fästad vid honom...” (Drougge 1997/2003) 4 släppa väder; fisa. Se vidare väder.


(euf) fjärta, fisa, skita. Släppa sig ”hist.: sedan 1904”. (SO) Dessa och liknande ord och uttryck har länge använts i svenskan som förskönande omskrivningar för sånt som utgår från kroppens olika öppningar. Det talas om att släppa sin spillning (mest om djur) och sin varmluft, sitt vatten och sitt väder. Även släppa en bomb, släppa ett ljud, släppa en vind. Vidare släppa en kringla, åtta, släppa kottar, stinkbollar eller stinkbomber om att skita. Idag återstår inte mycket mer än släppa sig. ”Han släpper varmluft, långdraget och ljudligt.” (Drougge 2002) Se även väder och väderskott.

Att släppa väder var en svår förolämpning och synd, både hos ”civiliserade” och ”ociviliserade” människor. En viss Richard Johnson berättar på 1620-talet om hur negrerna på Afrikas guldkust var mycket noga med att inte släppa sig, när de var i sällskap med andra. Holländarna däremot släppte sig fritt mitt för näsan på dem, vilket de tog som en svår förolämpning. Enligt Niebuhr (1774) var att släppa sig det oanständigaste en arab kunde tänka sig. Vissa stammar gjorde en sådan lössläppt varelse till driftkucku för evigt medan andra uteslöt honom ur stamgemenskapen. Dessa händelser relateras hos Bourke (1968/1891).

Än längre tillbaka berättade den romerske kejsaren Claudius (död 270 e Kr) om en man som i hans sällskap drabbades av ett kolikanfall (smärtsam tarmkramp ofta med väderspänningar). Men för att inte bryta mot god sed, vägrade mannen släppa väder, något som kunde ha räddat honom. Istället höll han tätt och dog. När kejsaren fick höra detta blev han mycket upprörd och sa att i framtiden skulle det släppas lättande väder i alla sammanhang, om det också var i sällskap med en kejsare. Historien finns återgiven hos Harington (1962/1596).


(euf) 1 hon vägrar släppa till; gå med på knull. ”Nej, nej! Den skulle jag tycka mycket om, som jag skulle släppa till mig.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Han mindes ju flickan, som låg i födslovåndor och som sade, när det var som värst: — Aldrig mer släpper jag ett manfolk nära mig ... I detsamma gåvo plågorna med sig, och hon lade till: — Nä aldrig, kanhända ...” (Moberg 1953)  ”Jag avskyr den attityd som så många män har, att sexuell frigjordhet betyder att en kvinna ’släpper till’.” (Hite 1977) ”Menar du att du släpper till som ett självändamål!” (Drougge 1998/2003) 2 släppa på spänningen; onanera, runka.


(sl) 1 kyss, kyssas. ”Vem har inte bland sina minnen någon av de glupska kyssar som utväxlas mellan tungor som plötsligt visar upp sina musklers förmåga, med en längd och en monstruös vidhäftningsförmåga med vilken man utforskar varandra, partners läppar och munnenes insida, och som ger hela innebörden i uttrycket ’att slätas’.” (Millet 2002) Även släta av; kyssas. ”Hist.: åtm sedan 1940-talet.” (SO) Men slät i betydelsen kyss finns med redan hos Uhrström (1911).  2 släta över (sl); knulla.


(åld so) med betydelsen dagdrivare, trasa  t ex diske-slätta; disktrasa.  Slätta  hänger ihop med slatt; lump, trasor.


(dial) ”sköka, dåligt fruntimmer”. (Rietz 1867)  Dansk dialekt  har sloie, sløie; oordentligt, sluskigt fruntimmer.


(lmo) usel utförd handtralla*.


(sl) skita, pissa enligt slangopedia.se.


Spegel (1712) har ”frilla, konkubina”. (se do) SAOB har svensk dialekt slöke, som jämförs med norsk dialekt sløkje; slö eller kraftlös räkel. Orden hör också samman med slok; lat odugling och sloka; (om sak) hänga böjd, slapp, slak. I överförd bemärkelse också om lättfärdig och slampig kvinna, slampa*. ”När det blifwer fålk af tig, titt slöke, så blir mina gamla skor nya¨.” Ur Agneta Horns självbiografi (1600-tal) om moster Karins utfall mot henne.


(dial) skägglapp hos hönsfåglar, förhud. (OFVG)


(ljud) fittan.


(åld so) enligt Karlsson A & A 2020 s105 står slössa för en slösaktig eller lat person och dagdrivare. Och från samma källa: "Efter fortsatt ordkastning sade smeden till Bertils hustru: Håll munnen på dig din slössa."


kort för sado-masoschism*. "Jag har haft en del SM-sex i  olika grad. Nästan alla kvinnor som jag träffar gillar att bli bundna. Smisk med handen gillar alla jag har haft.  Vissa vill bli helt sönderpiskade."  (Kalmér 2024 s 147)


(sl) kuk. Jämför inte ett smack; ingenting alls.


(sl) knulla. Ofta av den lite hårdare sortens knull som det smackar (låter) om.


(lmo) få ett smakprov; slicka fitta.


(euf) en smal (vilande) kuk. ”Axvallsjäntorna de ä så kåta för hej för dångelej./ Emellan bena går de ständigt våta, för hej för dångelej./ De lägger sej under gifta männer/ och fattar smalingen med bägge händer/ och hemska blickar de mot taket sänder för hej för dångelej.” (Anderberg 1977)


(euf) ”hon är/befinner sig i smalmånaden”; i det skede då det ännu inte direkt märks att en kvinna är gravid. Ett annat liknande uttryck är ”hon har inte hunnit längre än in i smalmånaden”.  Uppgift från Byrman (1989). Se även månad och vecka.


(nyo) ”att tycka så mycket om någon/något att man nästan kramar sönder den/det”. (SAO 2013)


(smn) kvinnligt könsorgan.


(sl) person som inte ens pratar med det motsatta könet än mindre har någon intim relation med hen. Se även munk, guldmunk.


(smn) fittan.


(sl) slicka fitta vilket kan resultera i att den slickade njuter så att hon går upp i brygga.


(dial) lättfotad kvinna. (OB)


(dia o svr) tusan*. (OFVG) "De va som smattan!" Något samband med attan har nog smattan.


(sl) knulla med någon oavsett kön.


(lmo) smart och sexig.


(grekiska smêgma; tvål, såpa, salva) NEO har ”hist.: sedan 1880”. En vitaktig ostlik och illaluktande avsöndring (därav flänsost*) som består av döda hudceller och fett (fettsyror som valerian-, kaprin- och kaprylsyra) och som återfinns under förhuden på penis eller runt klitoris och de små blygdläpparna.  ”Jag använder min smegma som andra använder sina parfymflaskor. Ett kort dopp med fingret i musen och sedan dutta lite slem bakom örsnibben och gnugga in.” (Roche 2009) Berg (1909) ser förutom lukten också en annan nackdel med smegman: ”Mellan förhuden och ollonet samlar sig, i synnerhet hos barn, en gulaktig smörja af lukt som påminner om gammal ost. Viktigt är att genom försiktig rengöring med tvål och ljumt vatten aflägsna denna ansamling, som lätt sönderdelas och kan verka retande och därigenom leda till onani.”  Även hos kvinnor förekommer smegma runt klitoris och mellan de tunna inre blygdläpparna. Se även fläns.


(sym) han smekte sig (själv) till utlösning, självsmek och smeka smultronet eufemism respektive slang för onanera. Fornsvenska smekia; smeka, smickra, troligen av medellågtyska smeken; smickra. Grundbetydelsen är stryka. I den romerske skalden Ovidius’ (43 f Kr—17 el 18 e Kr) Ars amandi (Kärlekskonsten) används ordet tango (smeka, beröra) för onani. ”Jag har sett att män ofta för händerna till sina könsorgan när de kopplar av, och ändå har jag blivit kritiserad av min partner för att jag smekt mig själv.” (Hiterapporten om kvinnor 1977) ”Sali den som smek sä själv å spruta ner andra.” (Teratologen 2003)  "Hans lystna smekningar gav bränsle åt hans liderliga lustar." (Apuleius 2024 s 143)Enligt Norrhem (2008) kallade Heliga Birgitta (1303—1373) kung Magnus Eriksson (1316—1374) för Magnus Smek på grund av hans påstådda syndiga leverne, bl a sägs kungen ha varit intresserad av andra män.


(dial) ”kallas den som är mycket smeksam. Naturligtvis brukas ordet mest om unga flickor.” (Saxon 1922)


(euf) betydelsen framgår av följande citat: "Smickrade att få leva i familiarité med en kung  hade länge redan, under skandalösa former, möten arrangerats i slottsparken där de små smekungarna väntat i bosquéerna med byxorna nerknäppta och sedan förövat oanständigheter med majestätet." (Brunner 2020 s 385)


(nyo) ”sex med smek, gnid och kel”. (SAO 2013)


ordet ”hist.: sedan 1805.” (SO) 1 kvinnans könsorgan. I D H Lawrences Lady Chatterleys älskare (1928) kallar skogvaktaren sin älskarinnas fitta för Lady Jane och sin kuk för John Thomas. (Ursprungligen var John Thomas namn för betjänt, han som ”står i damers närvaro”.) ”Det är du som regerar över mig? Du är i alla fall mera hanne än jag. Och så säger du mindre, John Thomas! Vill du ha henne? Vill du ha min lady Jane? Du har knuffat ut mig igen, du. Och så reser du dig med ett leende. Fråga henne då! Fråga då lady Jane! Säg: Slå upp porthalvorna, så att ärans kung kan skrida in. Åh, din fräckis! Fitta det är, vad du är ute efter. Säg till lady Jane, att du vill ha fitta. John Thomas och lady Janes.”

Dylika person- och smeknamn är mycket vanliga och används ofta som ett hemligt språk älskande emellan. Några är av mer allmän natur, t ex Lilla Syster, men merparten är högst privata. Det kan röra sig om ett helt vanligt namn, t ex Sivan, som anspelar på det egna personnamnet eller någon annans. Man kan också lägga till lilla, vackra, goa och liknande framför personnamnet. Somliga uppkallar sin eller andras fittor efter den plats där den först kom till ”användning”, eller efter den plats där man upplevt ett särskilt skönt knull. En kallar sin fitta för Västerås, då det var där hon förlorade sin oskuld. En annan kvinna uppmanar då och då sin man att ”besöka Lund”, något som på makarnas hemliga språk betyder att hon vill knulla. Det var nämligen i Lund de träffades första gången. Lotta Fredriksson uppväxt i Karlskoga, berättar att i hennes familj kallar man flickornas kön för smölan (smulan) och en kompis mor använder ordet snippa för samma sak. Och från Köping i Västmanland bidrar en kvinnlig uppgiftslämnerska med fittordet bobo. Sångaren och underhållaren Björn Skifs (f1947) kallar sin för Hans-Göran och kollegan Lena Philipsson, Lena PH kallad (f 1966) kallar sina bröst för Humle och Dumle.

"Den stora och omåttligt populära släkten Vagina har efter åratal av slitsamt lobbyarbete fått in sin yngsta familjemedlem på Svenska Akademins Ordlista, nämligen Snippa. [...] Sexstory besökte släktträffen som hölls i helgen för att fira tilldragelsen, som lämpligt nog hölls i Trosa, och kan rapportera följande: Familjens mest officiella representanter Fru Slida, Tant Dosa, Mamma Sköte, Faster Underliv, Moster Mutta, Storasyster Skåra, Lillasyster Springa, Den hemliga halvsystern Blygd, Familjens svarta får Fitta samt husdjuret Musen var alla stolta och glada över händelsen. De något mer oborstade Kusinerna från landet (Bäver, Kissemurra, Muffen, Buske, Murra, Lurva, Framstjärt, Klämma, Höna, Mussla, Snoppfälla, Brasa, Snäcka, Grotta, Muffla, Våffla, Pälsburgare, Bulle, Murva, Kisse, Kissemiss och Varmgaraget) låter hälsa att dom minsann också tycker att dom är rumsrena och borde bli godkända! ...” (Mias tankar 6/3-2006 i SexStory.)

”Bara en gång hade han sett på hennes kropp i fullt dagsljus, i Caux, på morgonen, och då hade han blivit förtjust i färgen på den. Den var blekt elfenbensfärgad och slät, och först nere vid könet blev elfenbensfärgen mer gyllene, som gammal hermelin. Hennes kön kallade han ’den lilla räven’, och håret reste sig när hans hand närmade sig.” (Nin 1990)

Kärlekssagan mellan den svenske tonsättaren och kvinnotjusaren Hugo Alfvén (1872–1960) och ”Danmarks vackraste kvinna” konstnären Marie Krøyer (1867–1940) ledde bl a till att de gav varandras könsorgan smeknamn. Han kallade hennes fitta Kussibassen och hon hans kuk för den Fräcke. ”Jag undrar om det finns någon Kussibasse på jorden som har en så förtrollande vän.”

”Nästan varje dag får flickorna lära sig nya smeknamn på flickans lilla. [...] Ella rabblar dem i bokstavsordning:  Blomman, blygden, dofsan, dosan, framstjärten, hönan, kissen, krusika, milika, filika, rosentittan, kussimurran, lolan, miffmoffan, missen, muffen, murran, murvan, musen, muttan, pullan, skötet, smusen, snippan, springan, stjärten, vecket ...”  (Scholtz 2003)

Tryti (1985) menar att ”også kvinnelige genitalia kan omtales med egennavn, selv om dette er mindre vanlig. Fra norsk kjenner jeg bare Marte (’I går ble Marte sliten’), og fra dansk fører Bom (1950) opp (lille) Grete”. 2 mannens könsorgan. I Maledicta (1981) ges några exempel på dylika smeknamn som: Alice, Alice i Underlandet, Lazarus, han som uppstår från de döda; Little Willie, lille är här ironiskt menat då ägaren Bills (Williams) kuk är nära 23 cm lång. ”Willie kunde få liv i sin willie och även full utlösning utan att röra den, bara med viljans kraft.” (Oravsky: La nuit américaine i Subaltern Bok 2/2005) Andra smeknamn är Min Prins, en dag skall han komma, och Solen, den reser sig, går upp varje dag. ”Brudgummen till bruden på deras smekmånad: — Honey, would you like to see Oliwer Twist? — Why not? I’ve seen it do everything else.” Edenborg (2019) har herr Jones; "Jaha, nu har djävulen i herr Jones vaknat: vad fan gör du nu?"

Hos Frykman/Löfgren (1991) och kapitlet ”Gåtor och erotik i bondesamhället” finns följande kvinnliga ”gullenamn” på mannens könsorgan: ”Kvinnorna har drivit med männen på det område som var det allra känsligaste – deras manlighet och sexualitet. Lyssna bara på de omskrivningar av det manliga könsorganet som finns i flera av de gåttyper som är knutna till typiskt kvinnliga sysselsättningar – än ömsinta än humoristiska än provocerande. Ullen i kardan blir till en  löen korv, löen pölsa; ulltickan, ullkardan, ullrullen: liten larver, litten lörv, litten luden å trinn, liten löenen, ludde, ludde lorr, liten luden lurv, lille lille kärver.  Skytteln beskrivs som  den långe, lellepecken, lillefar, spervelelle, den blånkslitne, rullebussen, pellevepp, lellepetter, lelleslette, lilla sparven, lille pilevicken, den glatte, lelleferre, lången, ferren, plusen, perren.  Spolen: luen korv, luden larv, liten murvel. Kärnstaven kallas ferren, firren, pervel, en stor långer. Armen som rengör öltunnan: den lelle, köttamp. Vid bakning används kringfarare, påfarare, kringsopare, påtjaskare, bänkeseddare, lårleggare, åverpankare, unnersteckare, insättare, utdragare.”

Vanliga franska smeknamn i sammanhanget är, enligt min sagesman, Jan Ivarsson, Jacques, Jacquemard, Jean Chouart, Jean jeudi, Jean nu-tête och Jan pipi. I Chile är Pepito ett vanligt smeknamn, i Columbia Carilitos, på Kuba kallas kuken smeksamt för Pepe, i Mexiko benämns den Sanchez och i Peru Juanito.

Personligen kan jag bidra med Vilgot; han som vill gott samt lillebror.  Journalisten Per-Axel Jonzon från Malmö berättar att hans dotter i 8—9-årsåldern använde ortnamnet Billesholm för penis då hon tyckte sig höra just det ordet när man sa pillesnopp. ”Så började hon röra sig upp och ned på min lem men lyfte för mycket på sig och var tvungen att ta handen till hjälp för att få in min Tommy innan hon sjönk ned så djupt hon kunde.” (Erotika 1992)

Om Tryti (1985) har få smeknamn att redovisa för fittan, har hon desto fler för kuken. Från Norge har hon Anton, Joachim, Gabrielsen samt Pilatus, också i Danmark, Kolumbus och ordleken Blåmann. Hon berättar också att ett fågelskådarsällskap använder Roland* i sammanhanget, ”et ordspill på den svenske ornitologen Roland Stav”. Därav verbet ”å rolandere”; tissa. Vidare redovisar Tryti en rad danska smeknamn på penis, t ex Claus, Frans, Georg, Oskar, Per Kristian, Peter och (lille) Viggo samt Børge med rullekraven (rullkrage; förhud). 3 prostituerade. Lennartsson (2001) nämner dels smickrande tillnamn som Adelsdamen, Grevinnan, Dockan, Figuren och Alprosen som oftast var självpåtagna, dels, och det var vanligast, förnedrande öknamn ofta med anspelningar på kroppsliga lyten t ex Hästhufvudet, Anna med betarna, Lus-Hulda, Windögda-Mimmi, Grevinnan släppskit och Negerläppen. Michanek (1962) menar att ”i den äldre generationen hette de t ex Bond-Fia, Domprosten, Jaquette, Stjärnkikaren och Bull-Mamma medan de yngre fick namn som Bus-Olga, Strafflagen, Tandvarjen och Allt för alla”.


se ragg.


(sl) 1 onani.  2 petting*. Se även solosex.


(sl) sadomasochist*.


(sl) knull, knulla. Så här förklarar en 19-årig malmötjej i ett mejl (6/8-2012) hur hon kom i kontakt med ordet: ”Första gången jag hörde ordet var från en vän som heter Linnéa. Hon sa något i stil med ´Blev det nåt smet då?’ och jag fattade ingenting. Hon förklarade då att det betydde knulla och att det användes i formerna ’att få smet (= att få sig ett ligg) och att ’smeta’ (= att ligga rent allmänt). Jag tyckte att det var hur äckligt som helst, men det är ett sådant ord som smyger sig på en och nu använder jag det utan att reflektera över hur vidrigt det låter.”

Sedan berättar hon ockå i mejlet hur Linnéa kom i kontakt med ordet.  Hon och några vänner satt i en bar i Sundbyberg och där träffade de en man i 70-årsåldern. Mannen började berätta en massa historier bl a en som utspelade sig i Spanien. Där hade mannen ifråga raggat på en tjej och ”fått till det enbart för att han hade ’smet’ (= solkräm) på näsan. Linnéa och hennes vänner tyckte att det var ett så roligt uttalande att de fortsatte säga det. Från början hette det att ’allt man behöver är smet på näsan’, men det gick tydligen ganska snabbt att korta ner det till bara ’smet’ eller ’smeta’.” Hon avslutar sitt mejl med att "uttrycket kommer alltså från Stockholm, men är ganska välkänt även i Malmö.  Åtminstone i mina kretsar.”


(lmo) små+sexig. Om en person som är åt det sexiga hållet men inte fullt ut sexig.


(åld so) ”hycklare, horkarl”. (Falck 2011) Se även horkarl.


(smn) fittan. Ett namn att ta till när man inte vill eller vågar tala klarspråk.


(nyo) ”när det ilar till i svansen* av lust vid beröring på en annan kroppsdel”. (SAO 2013)


(sl) ful tjej som försöker bättra på utseendet med massor av smink. Se även orre (2).


lätt aga.  ”Hist.: sedan 1734 till smiska; ge smisk. Svensk dialekt smiska; troligen ljudhärmande." (NEO)  Så här skriver Malin Persson i Ottar (1/2005) om fenomenet: ”Skillnaden mellan SM* och den här typen av smisk som jag är intresserad av, är för mig stor. Jag ser inte smisk som ett rollspel. För mig är smisket först och främst befriande, omtumlande och stimulerande. Det är självklart en erotisk upplevelse att ligga med stjärten i vädret, men erotisk lust behöver ju inte alltid leda till sexuell handling. Det kraftfulla påträngande är också en viktig del. För mig är smisk och milt våld ett sätt att bryta upp inre låsningar.” 2 smiska apan, smiska per; runka, onanera.


(sl) står för Sug Min Kuk.


(dial) stort förkläde rynkat i rutmönster. ”Hon har smockförkläde”, syftar på att kvinnor förr brukade använda stora förkläden under graviditeten. Se även förkläde. Från Byrman (1989).


(eng) sexuell avvikelse där man tänder på synen av en som röker. Rökaren är ofta en kvinna då merparten med denna böjelse är heterosexuella män. Se fetischism.


(dial) enligt Rietz (1867) är smokk ”en liten rund, platt hög af orenlighet; kospillning”, med småländsk anknytning, och smokka; samma sak, men också om ”större plätt af något smetigt ämne”.  Ordet är allmänt förekommande.


(sl) vita kalsonger*. Från Kustartilleriet enligt Langenfeldt (1947). Se vidare under intima plagg.


(sl) anus*, rövhål. Enligt slangopedia.se "lantlig benämning av anus".


(smn) något litet, oansenligt.1 (smn) smulan, smölan; fitta, flicka. ”Smulan till barnen och övriga inom familjekretsen.” (36-årig man)  Ohlmarks (2004) har smula om kvinnans könsorgan och anmärkningen ”fint uttryckt”. Från samma källa: "Hur e det me lilla smulan, Sofi? Kunne du tänka di ...?”  ”— Flickor tycker om att kyssas, sade hon, så därför kysste jag henne upprepade gånger och lade ena benet över hennes, och så lade jag hennes hand över min lem och smekte hela tiden hennes bröst och hennes smula (det är vad hon själv kallar den), och till slut hade jag lirkat så att jag låg ovanpå henne, mellan hennes ben, och hon lotsade in mitt kön i sin springa* ...” (Erotika 1992) 2 (pick)smula;  liten och/eller vilande kuk.


(dial) kramas, kela. Uppgift från ORB.


(smn) fitta. Jämför paj (2).


(sl) 1 små bröst eller bröstvårtor. Ofta poetiskt. Se även frukter. ”Vill du mjölk och grädde skåda?/ Julias bröst kan ge dig båda/ och till detta här du har/ sköna smultron, ett på var.” (Fresh Cheese and Cream, Robert Herrick [1591—1674]) ”På samma sätt var det med vårtorna på brösten: som smultron sköt de fram ur de svällande vita fälten.” (Blå 2003) ”...det är så skönt att suga bröstens smultronvårtor/ En slickad fitta är som läckra jordgubbstårtor.” (Bordellmammas visor) Dansk slang har jordbær för samma sak. 2 klitoris i smeka smultronet; onanera.


(sl) fitthår. Se buske.


1 (sym) könsorgan. ”Cal sträckte ut sin hand under hennes ben och skilde försiktigt blygdläpparna med fingrarna. ’Ett smultronställe’, sade han. ’Mitt älsklingsställe’.” (MacLeverty 1984) 2 (nyo) enligt SAO (2013) ”en extra erogen zon på dig själv eller en sexpartner som bara du, eller ett fåtal, vet om. Denna punkt upptäcks oftast inte vid första sexet utan kräver erfarenhert, lyhördhet och tålamod”. Se även ställe.


(sl) små, fasta välskapta bröst. Se även tutt, tutte och smultron.


(smn) könsorgan. Smurf är ju annars en liten blå varelse i den belgiska serien Smurfarna.


(smn) fitta. Jämför murra.


(lmo) ett finessrikt och stiligt ragg eller flört.


1 lort, orenlighet. Av tyska Schmutz med samma betydelse. Möjligen besläktat med tyska Schmitz; fläck och engelska mud; gyttja. Engelska dirt är samma ord. Ursprungligen ’fuktighet, fuktig smuts’. ”Hist.: sedan 1728”. (NEO)  Så här berättar Mailer (1982/1948) om hur en soldat reagerar på fiendeeld: "Hennessey ryckte till och så började han babbla — Jag måste gå och hämta dom andra. Det är viktigt, jag har råkat få lite smuts i byxorna. Han skrattade.” "Han har alltid tyckt illa om nära fysiska kontakter, liksom för övrigt även om smuts, trots alla beskyllningar för att i sina böcker vältra sig i orenligheter."  (Ardelius 2009 i essän om Emile Zola)

Smuts förekommer också bildligt i begrepp som smutsiga ord och smutslitteratur* och det finns som bekant också de som kallar allt som har med sex och kön att göra för smuts, och det är utifrån det betraktelsesättet man får se följande citat ur August Wistrands bok om bordellväsendet (1843): ”Denna lilla afhandling kommer att vidröra den smutsigaste af alla smutsigheter, som det menskliga samhället eger att framvisa, och måhända torde de finnas, hvilka, ledda af den gamla satsen: ju mer man rörer i smuts, desto mer luktar densamma, klandra författarens företag att hålla det för rättast att med tystnad förbigå ett sådant ämne och aldraminst derom i tryck orda.”

Hos Dagrin (1989) finns följande smutsdefinition: ”Lawrence S Kubie menar i sin artikel The fantasy of dirt (1937) att kroppen är en smutsfabrik som avsöndrar smuts från varje öppning och att allt som behövs för att förvandla något till smuts är att detta något tränger in i kroppen, om så bara för ett ögonblick, via någon av dess öppningar. Med den utgångspunkten definierar han smuts som något, vilket antingen symboliskt eller i verkligheten, avsöndras från kroppen, eller som blivit nedsmutsat genom kontakt med någon kroppsöppning.”

Olli Lagerspetz har i sin Smuts (2006) ägnat smutsen en filosofisk betraktelse och menar bl a att ”Vår avsky för smutsen uttrycker egentligen en rädsla för det djuriska i oss”. Han citerar vidare Martha Nussbaum (2002) som menar att tårar är den enda kroppsliga utsöndring som inte uppfattas som äckliga. Det smutsiga är då, enligt Nussbaum, ”lika med det äckliga, det äckliga lika med det djuriska”. Lagerspetz menar också att ”Smuts definieras ju som smuts enbart genom sin kontakt med de nersmutsade objekten”. Han redovisar också en nyligen publicerad finsk uträkning som kommer fram till att ”En människa utsöndrar varje dygn ca 50 gram smuts. Därav fett 38 gram, hud 2 gram, svett 10 gram och andra utsöndringar ett par gram.” 2 hora, enligt kidish.se som har exemplet "gå din lilla smuts, hora".


se under fula ord.


(so) för den slags ”låga” littertur som är folklig, vulgär och smutsig enligt makthavare och självpåtagna litteraturvetare och moralister. Så här skrev Alfred Hedenstierna, alias Sigurd, i Smålandsposten den 7 oktober 1896, angående Frödings diktsamling Stänk och Flikar; och främst då den åtalade dikten En Morgondröm: ”Denna hr Frödings nya bok är nämligen i hänseende sådan, att icke allenast Strindbergs ovannämnda alster [Giftas] i jämförelse därmed ter sig som snövit oskuld, utan ock författare till ’Eldiga grevinnan’, ’Opp med kardusen’ och annan beslagtagen smutslitteratur, vilka belönats med vederbörligt fängelsestraff för sina nattetid i förseglade omslag utbjudna alster, måste blekna av avund.” Se även grislitteratur. Dikten En morgondröm finns upptagen under uppslagsordet censur.


(smn) fitta. Jämför mutta.


(sym) 1 fitta. ”Jag höll tillbaka min önskan att bita henne och låta handen glida ner och smeka de fuktiga vecken i det lilla hängsmycket...” (Vázquez Diaz 2008) 2 bröst. ”Lili lade naken och liten och hårlös armarna i kors framför den hårbeklädda Teresa, som bar sina mörka bröst som orientaliska smycken. (Louÿs 2011)


(euf) Uhrström (1911) har ”prostituerad som utöfvar sin verksamhet utan att undergå den reglementerade läkarbesiktningen”.  SAOB nämner smyg  som ”om (icke yrkesmässig) i smyg bedriven prostitution, särsk (om ä förh) i uttr gå smyg; gå på gatan ss illegalt prostituerad (utan att vara registrerad hos sedlighetspolis)”.  ”Men det är förresten rätt åt Lilian. Ty varför skall hon gå och smyga på förtjänst, när en annan skall vara ’skriven’ [...] Tänk, om polisen skulle vara konsekvent och ta’ alla ’smyg’. Det är de som sprida smittan.” (Haraldsson 1918) Se också byråflicka och  apelsinflicka.


(sl) 1 avlida, dö. 2 vara otrogen; enligt Wiklund (1999) ord från Söder i Stockholm på 1940-talet.


(sl) 1 ljudlös fis som smyger från röv till näsa. ”Berit släppte ut en lång smygare, det spelade ingen roll nu när hon var ensam på byrån.” (Drougge 2011) 2 smygis; bisexuell* person. ”Jag har med andra ord inga skrupler eller fördomar gentemot vare sig smygisar, fjollor, transor eller andra homosexuella.” (Drougge 2001)


(sl) bög, som smyger med, inte vågar stå för sin läggning. ”... var offret en ’typisk smygbög som raggat upp en stor, stark och framför allt mycket lång och våldsbenägen stjärtgosse* som huggit ner honom bakifrån med en av hans egna köksknivar’.” (Persson 2003) ”Då fick han på långt håll syn på en smygfikus me grön toppeluva och gick dit för å se om han va aptitli eller hade nån ätbar matsäck me sä.” (Teratologen 2003) Se även bög, fikus och smög.


(so) 1 kvinna som nobbar på dansgolvet. 2 kvinna som är flata* i smyg.


(sl) om den som döljer, smyger med sin sexuella läggning. Se även smygare.


(nyo)  ”att komma utan att riktigt få till den där explosiva känslan. Det bara rycker till lite”. (SAO 2013)


(sl) ”flicka som har arbete men ändå prostituerar sig.” Kotsinas (1996) med tidsangivelsen 1911. ”Det ska jag säga lilla rödhättan att hon har två vägar att välja mellan, när hon kurerat sej. Söka sig till diakonissanstaltens hem för fallna kvinnor eller skriva in sig på Prostitutionsbyrån. Smygludrandet är det hur som helst slut med.” (Kallenberg 1997) Se vidare smyg och luder.


(sl) en diskret orre*.


(nyo)  ”vecket mellan baksidan av låret och rumpan som leder handen till könet”. (SAO 2013)


(dial) fjärta i smyg. (OFVG)


(euf) 1 här om barn. Byrman (1989) har med en rad uttryck där små, smått ingår. Kvinnan ”väntar/ska ha, få smått”. Vidare ”lagar hon till, rustar till smått”. ”Hon är med smått”, ”ska komma med smått” eller så "ska det bli smått”. I några fall som ”de väntar smått” och ”de väntar sig små”, är båda könen inblandade. Jämför barn, liten, unge och vänta. 2 små, småsaker (smn o euf) små bröst. ”Jag kysste henne och frågade henne hur de små befunno sig i dag, i det att jag nu utan hinder emparerade [fra s’emparer; bemäktiga sig] mig av dem.” (Hallenstierna 1972/1700-t)


(fisv) trosor, underbyxor. Se vidare intima plagg.


(euf) barn. Ordet småfolk ingår i en rad dialekter. Byrman (1989) har ”de/hon väntar småfolk” använt huvudsakligen i Norrland. I Halland och Småland säger man ”hon ska ha småfolk”, i Dalarna ”väntar de/håller på och väntar småfolk” och i Halland ”ser det ut att bli småfolk”, eller ”så rustar kvinnan till småfolk”. Se även vänta och rusta.


(euf) barn  som i ”det kommer småfrämmat”, som det heter i V Ryd (Ögl) när en kvinna är gravid. Se även främmande. Uppgift från Byrman (1989).


(sl) mycket unga sexuellt åtråvärda flickor. ”... han fick bara pippa gamla horor som hörde till de kulturella kretsarna; smågodiset ville uppenbarligen ha sångare istället.” (Houellebecq 2000) Jämför plockgodis.


(dial) smågnägga. Om stoet smågnäggade var hon parningsberedd och stod kvar när hingsten ville krypa* på. Uppgift från OFVG. Se även humra.