fornsvenska spilla. Germanskt ord till en rot med betydelsen klyva, dela. Här symbolisklt om 1 få utlösning, ejakulera, som i spilla sin säd s k spillsäd. 2 spilla över; befrukta någon av misstag, och spilla på sig; bli gravid. Också dialektalt som i ångermanländska ”dom ha spilld”, som uppgiftslämnaren (f 1912) menar är ett ”äldre uttryck, idag (1982) skämtsamt”, och ”han har spillt på”, enligt kvinna (f 1946) och från Södertälje ”om mannen, fult uttryck”. Från Göteryd (Sm) berättas om att ”en kvinnlig seminör var i så kallade lyckliga omständigheter och magen putade snett som på en kalvfärdig ko. Då hon besökte en bonde tittade denne på hennes putande mage och frågade allvarsamt — Har hon spillt på sig?” (man född 1919).  (Byrman 1989). 3 Söderwall (1896) har spilla, spiille; kränka, skända och citatet: "at han matthe hänne jomfrudom spilla." (Ett Forn-Svenskt Legendarium. Efter gamla handskrifter af  G. Stephens 1857—1858)


(lmo) prostituerad. Vitsigt men nedsättande om någon man ”spiller i”. Även om servitris. Se även kråka.


mest om exkrementer från djur. Fornsvenska, isländska och norska spilla; fördärva, förlora, spilla. Ett gemensamt germanskt ord, t ex engelska  spill med trolig ursprungsbetydelse ’klyva i bitar’. ”Hist.: sedan 1761.” (SO) ”Mot värk i kroppen skulle man gräva ner sig naken i en hög av hästspillning helst på Kristi Himmelfärdsdag.” (Lundqvist 1923) ”På senare tid ha hästar blivit sällsynta, emedan folk inte längre föder upp sådana, utan istället bilar. Likväl måste man hoppas, att hästen inte blir alldeles handikappad av bilen, som luktar sämre än hästen utan att som denna efterlämna den så nyttiga spillningen.” Ur en uppsats om hästen hämtad från Stilblommor och grodor. (Holmkvist 1962) En vanlig form av förklädnad hos landlevande ryggradslösa djur är att efterlikna exkrementer. Färgen och formen hos papiliofjärilens larv liknar t ex fågelspillning på ett blad.


(sym) fitta. ”Den gången gällde det att få upp kjolen och få ner fingrarna i murvan*, fram med fittan då, ner med blixtlåset och in med pålle* i spiltan.” (Sänghästen 1987) ”I samma ögonblick som jag skulle föra hästen in i spiltan, spände hon hanen på revolvern och väste: —Stopp.” (Blå 2005)


(sym) könshår som sticker fram under baddräkts- och troskanter.


(sl) förklaras i slangopedia.se: ”När en man sprutar sin utlösning i sin hand och skvätter den på sin partner i spindelmannen pose.”  Spindelmannen (Spiderman) är en amerikansk seriefigur från 1962. Till Sverige 1964.


(sl) kuk. Äldre namn för spett i t ex fågelnamnen gulspink och hackspink.  Dialekt spink(e); spinkig, mager person.


(sl) flörta*.


(sym) fitta. ”Till slut lät jag honom röra vid orgeln*, men när han ville stoppa spolen* i spinnrocken vägrade jag bestämt.” (Aretino 2008)


avkvistad trädstam, stör eller spets på (kyrk)torn. Även kunglig maktsymbol. Fornsvenska spira; skott, stjälk. Allmänt germanskt ord. 1 (euf) kuk. ”Gruschinka behöll lugnt spiran i sin hand och hindrade den med små rörelser från att minska och slappna.” (Jussopov 1983/1920-t) ”Dårens spira är damens leksak!” (Cleland 1965/1749) ”... satte min passions resta spira i hennes tafatta lilla hand.” (Nabokov 1984) 2 (sl) (kvinno)ben. ”Tira vilka spiror!” På sjön är spira; rå, bom. Av tyska Spier.


1 livmoderinlägg. Spiralen som den ser ut idag utvecklades på 1950- och 60-talen i form av spiralliknande plastinlägg. Benämningen ’spiral’ används fortfarande, även om inlägget numera ser ut som en sjua, ett T eller en hästsko. Se vidare under preventivmedel. 2 kuk.


(sl) 1 om het fitta. Norskan har peis; (öppen spis) om samma sak. 2 Ingers (1977) har så in i spisen; lindrigt kraftuttryck.


(sk) spetsrövad*.  "Saliga äro de spissrövade ty de kunna skita på flaska." (Lind 2016)


(am sl) analt knull där det enda glidmedlet är spott (spit). Se även fuck.


(sl) 1spitz; sexig attraktiv kvinna. 2 spitza; ha samlag med sexig kvinna.


(älvdalska) lättfärdig kvinna.


fornsvenska spiut, spyut, isländska spjót; genomborrande kastvapen. Här symboliskt om kuk.  ”Jag skälvde däremot inför åsynen av det spjut som ni hotade att genomtränga mig med. Jag frågade mig hur det var möjligt att något så långt, så tjockt och med en sådan förfärlig spets kunde få plats i ett utrymme där jag knappast kunde få in ett finger.” (Darnton 1996) ”Men den brinnande busken!/ Ja, den brinnande busken/ Rödglödgar mitt spjut,/ och pulsarnas hammarslag/ härdar spjutspetsens hårdhet.” (Twilling 1967) ”Strax efteråt satt jag härligt spetsad på hans spjut och red ovanpå hans höfter.” (Bjørnebœ 1967) "In och ut ... du med ditt sår och jag med mitt spjut.” (från Latin Kings låt ”Det är dej jag vill ha”.)


(sk) Ohlmarks (2004) har studentspråk för toppiga bröst. ”Du skulle sett vilken tös! Spjutpattar å kanonröv! Te å lägga opp me en endaste gång.” Jämför patt.


(sl) i uttrycket skjuta igen spjället; rapa.


(sl) kuk. Se även stängel.


(sym) engelska splatter; stänka (ned). Främst om skräckfilmer där tonvikten läggs på överdrivna och blodiga våldseffekter som i t ex Andy Warhols Frankenstein (1975).


(sl) se under skäggbiff.


(sym) engelska splash, splosh; stänka, skvätta ner, slaska. Här om en sexuell fetisch* "som handlar om att sitta i mat, låta den rinna över sig, gnugga in sig i den eller slicka upp den från andras kroppar. Allt utom att äta den." (Ottar 1/2019)


(sym) kuk. ”Till slut lät jag honom röra vid orgeln*, men när han ville stoppa spolen i spinnrocken* vägrade jag bestämt.” (Aretino 2008)


(lmo) "avträdesinträdesavgift".  (Uarda-Akademiens Ordbok Lund 1998) Även om spoltoalett.


(sl) sköljning, utlösning, orgasm. (se do)


(åld) kvinnans könsorgan. Ordet finns med, utan närmare förklaring, i den originelle anatomiprofessorn Lars Robergs Lijkrevningstaflor (1718) presenterade i Köttets poesi (1995). Kanske har vårt ord något att göra med latinets spongia; svamp.


se under våta drömmar.


(sym) knull utan tanke på tid och rum. Spontansex kan äga rum t ex på parkeringsplatser, i hissar, i trappuppgångar och på offentliga toaletter närhelst lusten pockar på. Utövarna har inte större behov än andra att blotta sig men handlingen ger dem ofta den extra kick, bl a av risken för upptäckt, som saknas vid t ex ett ordnat och arrangerat sängkammarknull.


(sym) kuk. Bygel med taggig trissa eller trubbig pigg fäst vid ryttares stövelhäl. ”De alltför storväxta kvinnorna är alldeles eller nästan alldeles kraftlösa. Mitt under akten blir de plötsligt matta, som om deras lemmar gått av. Hur djupt man än hugger sporren i dem, så reagerar de på detta med en ytterst svag rörelse eller också inte alls. (Chorier 1967)


(sl) gå på sporten; gå på gatan om prostituerade. Ordet sport kommer från engelskan och inlånades på 1870-talet. I äldre engelska disport; lek, nöje, vilket kan jämföras med fornfranska desporter; roa sig, och italienska diporto; förlustelse. Sport har således med nöje att göra, men de prostituerade är, enligt flera undersökningar, i stort sett överens om, att det nöjet är helt på kundens sida. Cornelis Vreeswijk (1937–1987) sjunger om Sportiga Marie på skivan Ballader och grimascher (1965): ”Sportiga Marie har min sympati: hon är toppen!/ Hon fullgör sin plikt uti sitt distrikt med hela kroppen./ Hon har inga krav, lider inte av divalater./ Tar upp i sin säng, herreman och dräng, bönder och soldater.”


(sl) förförare och kvinnojägare. Se även bock, horbock.


(sl) ”prostituerad, fnask” (Kotsinas 1996) med tidsangivelsen 1946. Krok (sl); flicka, kvinna. Se även sport.


(sl) i uttrycket lägga upp en sportmössa; spy.


fornsvenska spot(a), sput(a), utspotta, utsputta. Isländska spýta. Söderwall (1885) har besputta, bespotta; spotta på, överhölja med spott och "hans anlitä war allth besputtath" (Svenska  Medeltidens  Bibelarbeten. Utg. af G. E. Klemming  1848 —55) Också fornsvenska spiuta, spytta; spotta. Ljudhärmande som engelska spit och tyska spucken. Motsvaras i latinet av spuere. Besläktat med spy* och engelska spit.  ”Hist.: sedan ca 1385 (Klosterläsning).” (SO)

”Hwi går du icke ifrå mig, och släpper mig, så länge jag upswäljer min spott?” (Job 7:19, Bib 1703) 1 Precis som andra vätskor, vilka avsöndras från kroppen, tårar möjligen undantagna, är spott ”smuts”. Kroppen är rena smutsfabriken. Orenheterna fullkomligt sprutar ur minsta por i kroppspansaret. Snoret rinner, svetten flödar och spotten stänker. Allt och allt och alla som kommer i kontakt med detta avfall blir i sin tur orent/orena. Men så länge den ’inre smutsen’ stannar på plats och inte drabbar vår ’rena’ utsida, utgör den inget hot mot den ordning där allt har sin givna plats. Det är bl a därför vi inte ser något snuskigt i att utväxla en aldrig så salivdrypande kyss med någon vi älskar. Saliven stannar ju kvar i munnarna. Däremot får många av oss kväljningar vid blotta tanken på att behöva slicka i oss till och med vår egen saliv, när den väl en gång lämnat vår mun. Spotta har dålig klang inte bara begrepps- utan även ordmässigt, något som bl a framgår av att det numera heter rödspätta och inte som tidigare rödspotta. Man associerar till mindre trevliga saker när man hör ord som har med spott, spotta att göra.

Följande ”spottgroda” citeras från Stilblommor och grodor (Holmkvist 1962): ”Denne man gör god min åt folk framifrån, men bakifrån spottar han dem i ansiktet.” Detta med att spotta någon i ansiktet är en svår förolämpning som inte sällan övergår i rena handgripligheter. Verbalt kan man åstadkomma samma sak med uttrycket tvi vale, där tvi är ljudhärmande från det ljud som uppstår när man spottar. Norrmän och danskar har också tvi, liksom islänningar, som dessutom har svi. I fornnordiskan fanns och i jämtmålet finns tvy. I vissa dialekter tvia; spotta. Vale är ett mycket gammalt ord som fanns redan i fornnordiskan. Det är detsamma som varde, t ex varde ljus! Rietz (1867) har ”tvi varde dig!” som Stolpe (1984) tolkar som ”bespottelse önskar jag dig!”

”Spotta gjorde man också helt enkelt för att få tur och framgång. Bonden spottade på betslet innan han stoppade det i munnen på hästen, och fiskaren spottade på agnet innan han släppte kroken i sjön. Spottar i händerna inför ett tungt grabbatag gör vi kanske numera mest för att få bättre grepp när vi griper om verktyget eller också för att visa oss karlaktiga. Men ursprungligen fanns sannolikt också här en magisk innebörd: spottet ökade framgången i arbetet.” (Schön 2004)

Uttrycket spotta varandra i ansiktet härrör från tiden före du-reformen (1967). Då, vid förslag om titelbortläggning, kunde det heta: ”— Hö, hö, jag tror bestämt att av oss två är det jag som är den äldre, så jag tar mig friheten att föreslå att vi spottar varandra i ansiktet.” (Roger Hansson i Järfälla)

Det i slangsammanhang vanligaste ”spottordet” är nog loska eller låska. Uhrström (1910) har loska; spott(a) och snorloska som student- och Stockholmsslang. Enligt Bergman (1934) är ordet vanligt i Umeå-, Uppsala-, Södertälje- och Skaraskolor. Jämför norsk dialekt loska, laska; våt kladd. ”Jag blev känslomässigt utsvulten och fick tigga om nåd — prostituera mig för att få några ynka droppar ömhet, ofta i form av en loska från din kuk.” (Drougge 2006)

Lorra, låra (1910-t) är slang för spottklump, liksom gliring, gröning och låmma. En spottklump kan även vara en sabbatsbergare (efter sjukhuset Sabbatsberg i Stockholm) eller en tolvskilling (likhet mellan en 25-öring [tolvskilling] och en spottloska). I Stockholmsslang finns också dabbling, feta, lobba, (snor)feting och kyckling (tjykkling). I skånskan har vi rege, retje, räge för spott, saliv. 2 spott(a); sperma i uttrycket spotta någon i ansiktet; när mannen tömmer sig i partnerns mun. 3 spotta; få utlösning. I en anonym hordikt från 1700-talet, presenterad i Köttets poesi (1995) heter det: ”Tätt vid röfvens gräns/ Fittans residence/ Där som flatlöss pläga skansa/ Utan bu och bång/ Utan spel och sång/ Stackars kuken måste dansa/ Han där in spaserar/ Och sig diverterar/ I den hårerika orten/ Och det laget har/ När han afsked tar/ Spottar’n efter sig i porten.” ”Kuulthiin, hördes att MeänJieesus nu ståndade som Livets träd i de babylonska byarna med omnejd och att känsäläpojkarnas kala huvuden var liksom vandrande Livets träd, som snart skulle spotta sperma över allt honkön och spruta livets safter i alla damer...” (Pohjanen 2003)


(sym) ett av 36 namn på kuk omnämnda i Den doftande trädgården*.


(åld) spottlåda. Vanligt förekommande tidigare på offentliga platser som järnvägs- och busstationer. I äldre tider spottades det friskt på de mest olämpliga platser, därav behovet av en särskid låda att göra ifrån sig i. En spottets papperskorg.  ”Säger jag henne ett vackert ord, svarar hon med en platthet eller ropar efter en spottback.” (Wallenberg 1781/1960)


(sk) spottloska. Jämför blaga.


(sym) kuk. ”Dessutom tänd ja hetast på akut skitnödiga å högfebriga småbarn numer ... möjlitvis kan en mata-mata (sköldpaddsart) eller en aye-aye (lemurart) reta upp spottkobran...” (Teratologen 1998) Se även kobra.


(sym) fitta. ”Om de tycker sex är fel och smutsigt och de avskyr sig själva för att de sysslar med det, så okej — men projicera inte er avsky på mig. Om deras säd är ’smutsig’ och jag som spottkopp för den också är ’smutsig’ så är det deras problem.” (Hite 1977)


(sl) samlag med spott som enda smörjmedel. Jämför sammis.


(dial) enligt Folkmun.se; skånska för bitch*.


(dial) diarré. (ORB)


(euf) samlag, skoj, skämt. ”Hon lade sig ut så oförsiktigt, att antingen jag framifrån eller bakifrån velat göra henne det vanliga sprattet, hade jag vägen öppen.” (Hallenstierna1972/1700-t)


i norskans graviditetsuttryck ha sprellemann i skuffen; ’ha sprattelgubben i lådan’. Se också låda.


(sym) klitoris. Se även knapp.


(euf) rörelsebeskrivande om knull. ”...men innan jag visade honom käringarna, visade jag honom florinerna, sägande: ’Kamrat allt det här är ditt, om du blott vill upp och sprattla ett litet tag’.” (Rabelais 1966)


(sl) 1 ejakulera*. Jämför spruta. 2 spraylacka (spraymåla) toan; ha diarré.


(eng) spread; sprida och eagle; örn. Ställning där personen ligger på rygg med armarna utsträckta och benen isär. Ställningen används både inom bondage*, med personen fastbunden, och BDSM*.


nordiskt ord  och samma ord som springa*. Här symboliskt om fitta, även kallad den triangelformade sprickan, då mer med tanke på helheten, hela fittan, än på sprickan som sådan. Enligt en lista med namn och öknamn på 1700-tals prostituerade i Stockholm, redovisad hos Lennatsson (2019 s175),  finns öknamnet Sprickan med. Möjligen kan det syfta på  fittordet spricka.


(sl) kuk. Se även spricka.


fornsvenska springa. Fitta, smal öppning, spricka. ”Ett slafsande läte följs av ett gny. Fia faller bakåt och pustar. – Det blev en med springa.” (Kallenberg 1999) ”Vi såg springan och vecken, och hon hade nästan inget hår alls.” (Göring 1962) Alf Palfjord i Borås (f 1929) menar att springa i betydelsen fitta låter barnsligt och enfaldigt. Olsen (1950) har könsspringan; ’vulva eller cunnus’. ”Hur skulle han någonsin kunna närma sig deras fuktiga och ljusröda könsspringor utan att känna sig som en bedragare.” (Schütt, Kärlek 7/1967) ”Tycker ni inte att min myntspringa är för liten? Vill ni knulla mig ändå?” (Louÿs 2011) ”Den hade blivit våt och glatt, både av sig själv och av all den lena honung som samlat sig ytterst i min blomsterspringa.” (Bjørnebœ 1967) "Ett annat slags symbolik möter vi i uppgifterna att en sprucken träsko under sängen ledde till att barnet blev en flicka. Sprickan i träskon skulle göra att barnet föddes med en springa." (af Klintberg 2020)  Hos Meidal (2022 s 66) finns rumpspringan i följande citat: "Jag är sjuk och eländig — äter järn så att jag rostar i rumpspringan."


(euf) 1 rörelsebeskrivande om samlag. Mest om djur; springa, para sig. Men springa (på) kan också användas om människor, vilket följande lilla sedelärande historia skvallrar om. En liten flicka ber sin mor om en bror och när modern svarar undvikande, säger flickan: ”Be far springa på dig så kommer han nog.” Flickan, som var från landet, hade säkert hört uttrycket som ’hingsten sprang på stoet’ eller ’tjuren sprang på kon’. 2 springa i det springer för någon; någon får orgasm, utlösning. ”Hon: Om det springer för dig går jag ifrån dig! Han: Inte kan du gå ifrån mig om jag springer.”


(sym) kuk. Anais Nin skildrar i Venusdeltat (1990) mycket suggestivt den våldsamma ritten på en dylik yster springare: ”De bara lade sig på rygg och lät henne sätta sig på dem som på en häst som hon sporrade till de nödvändiga rörelserna genom sin tyngd och sitt galopperande över deras styva virilitet. Hon kunde också gå i skritt eller ta långa mjuka steg. Hon pressade sina starka knän mot sina kuvade offers flanker och reste sig som en ädel ryttare innan hon föll ned med all tyngd koncentrerad mot kroppens mittpunkt, medan hon då och då klatschade till honom för att öka hans fart och konvulsioner så att hon fick känna en ystrare springare mellan sina ben. Hon red djuret under sig med sporrar och god sits tills det började löddras, men då bara eggade hon det mer med skrik och klatschar och fick det att galoppera fortare och fortare.”


(lmo) fitta i låten Tingeling där det bl a heter: ”Mitt hjärta sa pling, när du öppnade din springeling.” Låten presenterades av bl a skådespelaren Henrik Dorsin (f 1977) inför Eurovisionschlagerfestivlen i Moskva (2009) som en satir och möttes av protester bl a från officiellt ryskt håll.


skällsord med betydelsen hora men även om en flitigt använd fitta i största allmänhet.


(sl) 1 manlig prostituerad. 2 ”kuk med blodförlust som kan uppstå vid t ex ansträngande träning”. (slangopedia.se)


(sl) kille som ofta byter partner.


(dial) utsot, diarré*. Jämför ränna.


(lmo) savande fitta.  Munstycke på vattenslang med vars hjälp vattnet sprids jämnt.


(sl) ejakulera*.Trycka fram t ex vispgrädde med hjälp av en sorts spruta.


(sl) naken och köra sprittis; bada naken. Också spritt naken; fullständigt naken. Ibland förstärkt till spritt språngande naken.


se bäver (1).


1 fitta. Ordet från tidskriften Ottars f d redaktör Kerstin Gustafsson (f 1959). 2 (dial) diarré. (ORB)


(sym) fitta, smal öppning i t ex klädesplagg, slits. ”... och herr Horak som nere i ölkällaren satte tappen* i sprundet på mig åtminstone femtio gånger.” (Salten 2009)


strömma fram. Ljudhärmande. 1 (sl) utlösning, få utlösning, orgasm. ”... han lät det gå, han brände av djupt inne i henne, hon kunde inte bli fri och han vrålade av söt varm njutning medan hon skrek och försökte komma undan skräckens strålar som i ryck på ryck sprutade in i henne.” (Ahlstedt 1954)

”... jag har mina säkra dagar nu, kyrkoherden får spruta ut i mig, o spruta, spruta, mycket skall det vara, när min man varit borta en vecka så sprutar han i flera minuter...” (Anderberg, Kärlek 1/1965) ”Killarna i porrfilmerna sprutar inte mer än normalt. Men en del gånger hjälper någon assistent till med att spruta glasyr utrörd med äggvita för att det ska bubbla. [...] Jag kan också intyga att den här blandningen smakar bättre än sperma!” (Svar på hur porrskådisar kan spruta så mycket i Denna Månads Christina, Fib/Aktuellt febr 2000) "Utan sprut inget slut". Så lyder en av genrens [porrfilmens], fåtaliga men järnhårda regler.” ”Om en kar ha okynnesspruta ska han äta mycke protein för å komma i kukform till kvällen.” (Teratologen 2003)

”Du skall experimentera med ansiktssprut & att svälja: Ett ansiktssprut är när killen kommer i ditt ansikte och jag känner inte en man som inte tänder på det. Att svälja är också mycket sexigt. Det är visserligen något man måste lära sig att tycka om, men det smakar också bättre om han äter bra. (särskilt om han äter ananas eller dricker ananasjuice).” (Jameson 2005) 2 spruta, sprutmaskin, kulspruta; kuk. ”Denne drog ner hans byxor till hälarna och satte in sin levande lavemangsspruta i den vördade fadern, som hade sina ögon fästade på de två andra ynglingarna, vilka snällt och beskedligt lagt två nunnor i sängen och rörde om såsen* i deras skålar*.” (Aretino 2008) 3 spruta; skita (löst). 4 spruta; knarkhora.  ”"Prostituerad av lägsta slag.” (Thesleff 1912) 5 spruta. Enligt slangopedia se står spruta för ett tillstånd där man tänker fisa men istället skiter ner sig.


(sl) fitta som mottagare av sperma. Se även bunke (2).


(lmo) ollon*, kukhuvud. Se även huvud  (1).


(sl) se under sprutluder (1).


(sl) 1 nedsättande eller skämtsamt om person som har diarré och därför riskerar att sprutlackera; dvs smutsa ner med sprutet. 2 prostituerad (även spruta) mycket nedsättande om hora, sköka av lägsta slag, och dit räknas särskilt prostituerade som går på sprutor, dvs knark. Ordet finns med i slangordböcker från Thesleff (1912) till Kotsinas (1998). Spruta kan naturligtvis också ha att göra med att kunden får spruta, satsa, hur han vill, då dessa prostituerade sällan ställer andra krav än snabba pengar. ”Jo, det var bland andra en, som bodde vid Saltmätargatan — en riktig spruta. Nu går hon och säljer Stridsropet och är ett riktigt helgon.” (Stockholms Nattfjärilar 1890) Dansk slang har narkoluder för samma sak. Se även luder.


se fontänorgasm.


(sl) 1 utlösning, ejakulation*. 2 engelska shart (shit fart) när man fjärtar och skiter samtidigt.


(sl) fitta. Jämför kutta.


(euf) pornografisk annonsskylt för prostituerade kvinnor i 1930-talets Berlin, där ”den makabra sexualhandeln stod i särklass bland världens storstäder”. (Eriksson 1939)


(euf) betäckning mest om djur. Se även springa och betäcka.


(sl) avgift, pengar som betalas för språnget, som i språngavgift; betäckningsavgift (till hingstägare). Se även språnghäck.


(sl) kvinna enbart sedd som sexobjekt. Se även bräda.


(sl) pissoar. Ordet förekom, enligt Bergman (1934), i En stockholmsnasares ordförråd. Gibson (1978) har också med ordet som allmän slang. Han nämner också ordet språngfika; att ta en kopp fika på stående fot, därför att man är på språng och inte hinner sitta ner (även om att fika och springa iväg utan att betala). Samma sak gäller för språnghäck; man pissar på stående fot till skillnad från när man sitter ner och skiter. Se även springa och häck.


(sl); knull. Också Sprung (ty sl); knull och ”einen Sprung machen” (göra ett språng); knulla.


(sl) spräcka en mödis; ta mödomen, vara först på plan (om man). ”Jag hann till tredje stadiet i går kväll, snart spräcker jag henne. Vicken snosing!” (Mailer 1982/1948)


(euf) här föräta sig på något, bli tjock. I Högseröd (Sk) sägs om en kvinna att ”hon har sprängt sig”, när hon är gravid. Uppgift från man (f 1882). Allt enligt Byrman (1989).


(sl) skita stort och löst.


(sl) bög, homosexuell.


(sl) fitta. Se även anka.


(sl) sprängfull kuk.


(sl) starkt sexuellt upphetsad. Se kåt.


(sl) hårdhänt knull där mannen demonstrerar sitt övertag och sin överlägsna kraft brutalt och primitivt. ”— Vi lekom att jag är lelldjuret i klaran strömmen, få du napp, Persson? Sprätt öpp mej, Persson!” (Anderberg, Kärlek 2/1965)


(sl) kuk. Jämför pinne, sticka.


se spytta.


(fisv) spy, kräkas. ”När du vill berätta oss den sortens historier, sade Pantagruel, så kom ihåg att ta med dig ett fat att spuggla i.” (Rabelais 1966)


(sl) sperma*. Spunk står för  sperma i engelsk slang.  Vi, Pippi Långstrump fan, ser istället ordet som "uppfunnit" av Pippi som vid förfrågan och efter mycket letande kom på att spunk var namnet på en liten skalbagge som kröp omkring i  Villa Villakullas trädgård.


(sl) kvinna som tar emot mycket sperma. Engelsk slang har cum dumpster; spermasoptunna. Jämför spunk och bunke.


(dial) spott, spotta. (ORB)


(lat) spott, saliv, slem.


1 kräkas, kasta upp. Fornsvenska spyia, spya, spia; spy, kasta upp, kräkas, isländska spyja och norska spya. Även spyian, spyning; kräkning, uppkastning. Ett gemensamt germanskt ord, t ex engelska spew och tyska speien (även spotta), med motsvarighet bl a i latinets spuere; spotta. Ljudhärmande. ”Hist.: sedan 1325 (Westgöta-Lagen).” (SO) Swedberg (1720-t) har spya, spyr och spyning och citerar bl a 2 Pet 22:2: ”Det har wederfarits dem hwad som säges i det sanna ordspråket: ’En hund går åter till sina spyor’, och ’Ett swin, som twagit sig, går att wältra sig i träcken’.” (Bib 1703) Rietz (1867) har med en rad dialektord t ex spi (Sk), spaia, spjö, spjöjor (Dl), spöj (Nb) och spya (Sm). En häftig uppkastning heter på östgötska ur-spya.

Även i slang ingår ordet som i  ta sej en spyfokk; kräkas. Detta enligt Berg (1924). I slang heter det skita baklänges, ränta, avkastning och repetera om att spy. ”Finare” sätt att spy är att kasta upp, kalva och kräkas. Kastat upp har man gjort i århundraden. ”Sömnlöshet, äckel och bukrev, av sådant plågas en omättlig man. Man får sund sömn, när magen är måttligt fylld; bittida står man upp, och med friska själskrafter. Men om du har fått för mycket av läckerheterna, gå då och kasta upp, så skall du få lugn igen.” (Syrak 31: 20—21, Apokryferna ur GT, Proprius förlag 1975.) "Den som kom på ett annat mycket fult ord —kräks— hittade verkligen mitt i prick. Jag vet inget ord som så väl stämmer överens med sin betydelse som kräks. Jag mår illa bara jag hör det. Spy och vomera klarar jag däremot utan fysiska åkommor." (Helena Ljung: Ljungeltelegrafen 11 juli 2001) "Var skall man idag få något att spy av? d.v.s. kunna skaffa öl och brännvin." (Sunesson A.S. 1891)

Kalva är ett ”vanligt uttryck för spy, kräkas sedan 1730-talet” ( SAOB) Ordet används också om att föda. I båda fallen ”spyr” man ut något, precis som kon gör när hon kalvar. Kräkas, kräkning, är kanske det mest gångbara i sammanhanget. Ljudhärmande från fornsvenska kräkias. Vomera förekommer, enligt Hellquist (1980), ”mest i läkarspr”. Linné använde ordet på 1750-talet. Vomera är urbesläktat med vämjas och kommer från latin vomere, via franska vomir. ”Jag föreställde mig, hur illa det måste stå till, när den vid ett hastigt uppbrott besättes med en svärm lusiga bondlymlar, vilka, ovane vid sjön, icke förmå besvara fientliga kanoner med andra salvor, än deras vomerande aou.” (Wallenberg 1781/1960) Palm (1910) har sjeppa; spy. ”Hans linne bar rödaktiga spår av vomering och hans kropp vibrerade i solljuset.” (Khemiri 2006)

Förr användes ofta det ljudhärmande (h)ulka, Ulrik för att spy. ”När han fick se vilket ärende hon hade flinade han och vände sig om och härmade hennes ulkande in mot hytten.” (Göring 1962)

I danskan finns ”raabe paa Ulrik”. Den helige Ulrik från Augsburg, död 973, anropades vid nöd och faror men även vid dryckeslag när någon fått för mycket i sig. Langenfeldt (1947) har ropa Ulrik; spy vid sjösjuka, och menar att uttrycket varit i bruk sedan 1670-talet. Hjelmqvist (1903) har uttrycket belagt i svenskan sedan 1770 och följande citat: ”I den ena vrån låg en kullbytterad kadett, och framstötte ett långsamt Ulrik, så att kindbenen utspändes som tvänne säckpipor.” Ulka förekommer hos Ihre (1766) i betydelsen vomera och han har också urken; att må illa. Rietz (1867) har ulka  ”försöka att kräka, qväljas utan att gifva öfwer”. Liknande dialektformer är olka och ylka, ylkas. Schånberg (1968) menar att ulka är detsamma som ”ropa på Ulrik” och att det ursprungligen betydde att någon sjöfarare böjde sig över relingen och offrade åt ulken. Och, avslutar han: ”Att det sen låter som om han ropar på en sjögud vid namn Ulrik är en annan femma.” I Pohjanens (2003) Tornedalen vänder man sig till Yrjö i samma ärende  ”... eftersom Tornæus låg på knä som en muhammedan bakom vedboden och anropade Yrjö.”

Till sjöss kan man även mata fiskarna och mata torskarna. Till lands spys det genom att hala kätting, hissa tärningar och lägga maräng (pizza). Vidare vänder den spynödige ut och in på sig samt har god ämnesomsättning. Det senare sägs om den som lätt mår illa och kräks av alkohol. 2 spy; utlösning, orgasm. ”Åter har de varandra i munnen och låter kukspyt rinna fritt ner i halsen.” (Björkman, Kärlek 14/1970)


(sl) Ingers (1977) har ”en ho av porslin med stång att hålla sig i och avsedd för kräkningar och belägen i källaren...”  Spygatt hål i fartygssida där vattnet kan rinna ut från däck.


(fisv) spy, kräkas. Jämför spytta, spuggla.


penisollonet, enligt manlig pensionär i Gävle.


(dial) spott, saliv. (ORB)


(lmo) grädstuvad pytt i panna.


(fisv och sk) spotta. I finlandssvenskan även spugga med samma betydelse. Skånskan har  spytteblaga; spottloska. Jämför spuggla.


(dial) spotta. (ORB)


(sl) pissoar*.


(sl) fittan. Norsk slang har sporet med samma betydelse. Därav halt i spåret; om sexuellt upphetsad kvinna.


(sym) kuk.


(so) torsk*, kund till prostituerad. Åke Eriksson (1988) berättar att ”enligt ’Torsk-Margareta’, en av de mera storskaliga av det tidiga 1600-talets glädjeflickor (hon var så tjock att hon måste ha tre stolar under sig), var de herrar som ofta jagade henne och hennes kolleger ’späckhökar’, ett utomordentligt ord som borde tas i bruk när det gäller dagens Malmskillnadsgata. Den gatan förekom faktiskt redan på 1600-talets Norrmalm, och förmodligen bedrevs där samma uråldriga näringsfång redan då. Det är för resten ett ganska tryggt antagande, eftersom Förstadens prostituerade uppgick till ett antal av omkring 150 och antalet gator var mycket begränsat.” Danskan har spækhugger; hallick.


(sl) erektion, stånd. ”Vara på (hel)spänn.”


(sl) 1 knulla, tänja, trycka. ”Jag ville ännu vika undan, men han var över mig och började spänna på.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”— Ja, du är tung, men kärleken är stark, flåsade han. Det är stoltare våga sitt sängöverkast än att tyna med slocknande låge. Det är skönare lyss till en säng som brast än att aldrig spänna på någe.” (Grafström, Kärlek 13/1970) ”Kusen behövde bara krypa fram och lägga henne bakåt, så var allt öppet och klart, bara att spänna på, och käringen var inte illa alls, sa Kusen, lite seg men ändå nog så saftig, hon lallade förtjust och slog sina krokiga ben omkring honom, jobbade med allt vad hon kunde.” (Lundkvist 1958) 2 spänna sig; flörta.


(euf) släppa på spänningen; runk, runka.


(sl) 1 bög. 2 lösaktig kvinna.


(sl) bög, homosexuell. Se även stjärt.


(euf) penis. ”De kolliderade och ramlade bland Kirunaflickorna som drog ner byxorna på IsoIisko, och då gick ett sus genom hela den lillkristna extatiska församlingen! Helvete, vilket spännträ!” (Pohjanen 2003) Se även under träd.


en stor gasfylld ballong som förankras i marken och tjänstgör som militärt flyghinder. 1 (sl) mödomshinna, pessar*. Spärrar vägen till det allra heligaste och spärrar ute ovälkomna besökare, men har som alla ballonger en förmåga att spricka vid minsta stick. 2 (sl) kondom, knullgummi. 3 spärrballonger; stora bröst. ”Tanya Hansen (en dansk porraktör) måste ha över 500 gram [storleken på implantatet] rena spärrballongerna. säger Maria.” (Andersson 2005) 4 pessar*.


(sl) dambinda enligt uppgift från jämtlänning född 1929. Hört på 1940-talet.


(dial) deflorera*. (ORB)


1 (sl) dra en spätta; runka, onanera (mest om kvinnor). 2 (sl) knulla.


nordiskt ord besläktat med spjut*. Här symboliskt om kuk. ”Jag hade inte haft någon kvinna på en tid, så snart kände jag mitt spö fyllas av åtrå igen och letade efter hennes fitta med handen.” (Mitt erotiska liv I 1967)


(sym) 1  när man tror sig ha skitit men inte finner något spår av handlingen vid avtorkningen. 2 spökbajs kan också avslöja en hel del om din hälsa. Hård avföring kan t ex orsakas av att du får i dig för lite fibrer eller att du inte dricker tillräckligt. Blod i avföringen kan indikera en tarmblödning.


1 täckord för det lesbiska enligt Boel Westins (2007) biografi över Tove Jansson (1914—2001). ”Man stöter på gamla mymlor (älskare/älskarinna) vänner och fiender överallt. Det är så otroligt smått — och i synnerhet de finländska intellektuella och konstnärerna snubblar över varann i ett kör. Och trasslar in sig ohjälpligt i varandra. Vi är få! Och något annat som är fåtaligt är de lesbiska Spökena, som vi kallar dem.” 2  domedagsspöken var enligt Lennartsson (2019 s 134) "den rad av mer eller mindre ökända Stockholmskvinnor som bjudits in till balen." Den bal som avses var den som hölls på Stockholms slott 10 april 1768 och som orsakade en av sin tids värsta skandaler. Se under horbal och vivör. " Också för den botfärdiga syndaren som deltagit på balen 1768 var det ''domedagsspökena' på balen, de liderliga stycken som villat bort honom från den rätta vägen, som bar den egentliga skulden till hans obotliga sjukdom". Det sägs inget närmare om vilken sjukdom det gäller men med tanke på omständigheterna måste det röra  sig om en venerisk* smitta.


(engelska squeeze; klämma, pressa) terapeutisk metod som är tänkt att hjälpa män med för tidig sädesavgång att hålla inne utlösningen. Metoden går ut på att mannen under samlaget drar ut penis strax innan det skall till att gå för honom, och att antingen han själv, partnern eller terapeuten klämmer till om lemmen, så att utlösningen förhindras. Efter ett antal dylika behandlingar kan mannen i bästa fall lättare styra sädesavgången.


(eng) squirt;  spruta. ”Själv blev jag fingerpullad av en kille tills jag squirtade.” (Puma Swede 2012)  "Det finns även en annan typ av utlösning, en rikligare, som ofta kallas squirting, som kommer ut via urinrörsmynningen. Utlösningen uppstår när det bildas väska i urinblåsan vid upphetsning. Det som då sprutar ut innehåller prostatasekret och urin och vätskemängden kan överskrida en och en halv deciliter." (Dahlén 2017) "Det blir lättare för en kvinna att komma vaginalt om hon har något i rumpan som en buttplug eller ett finger. Det leder oftare till squirting." (Kalmér 2024 s 151)  Se butt plug.


kort för Sexuell och Reproduktiv Hälsa med dithörande Rättigheter. Ett begrepp som innebär rätten att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion. Inom SRHR ingår bl a tillgång till sexualundervisning, preventivmedel, mödravård och säkra aborter.


(engelska för Safe, Sane och Consensual; ungefär Säkert, Friskt och Medgivande). Kan vara bas vid BDSM*-sessioner. Anses av många väl ’mesigt’. SSC innebär ofta att man kommer överens om ett stopp- eller kodord. (se do) Jämför edgeplay och rack.


(sl) "innebär att man inte följer eller lyder sin kompis." (slangopedia.se)  Se även horunge.


(dial) Byrman (1989) har ”hu e stadu” (hon är stadig), dvs grov, stark, om gravid kvinna i Marieby (Jl).


(fisv) Helsingforsslang.


(sl) ”feminin liten kille från storstan”. (folkmun.se)


(sl) bög, homosexuell. Jämför stajlare, stilare (sl); elegant karl, snobb.


(sl) runka, onanera.


(sl) (stå) kuk. Egentligen lång käpp, stör, stång. Av urgermanska stakan, fornsvenska staki; stake, stång, medelnordtyska stake. Till en rot som betyder sticka, vara spetsig. Mest om ståkuk, något som bl a poängteras i fräs (sprutt, sprätt) på staken och språngstake. En kvinna sägs vara ”vaken för staken” när hon är pigg på knull. Enligt NEO är stake ”hist.: åtminstone sedan 1960-talet”. Även målstake, som jämtlänning (f 1929) menar ”finns hos Vilhelm Moberg, men var?  Jag är rätt säker på att ordet betyder ’måttstav’, ’mätstav’."  Målstake finns i Utvandrarna där ett par av  de manliga utvandrarna på båtresan till Amerika förklarar sockenhoran Ulrika i Västergöhls häftiga humör med att hon inte haft någon målstake på länge.

"Enligt Vilhelm Moberg (i Utvandrarna vill jag minnas) mäter vissa karlar kvinnornas djup med den målstake de har i byxorna.” (Roger Hansson i Järfälla) Kotsinas (1994) påstår att ordet uppkommit genom en kontamination mellan två ord nämligen stackare och krake. ”Liksom vid ljudbyten förekommer det att två förändringar kombineras. När professor förkortas till profet sker samtidigt konsonantutbyte och vokalförlängning, och i stake förlängs den betonade vokalen a i stackare, samtidigt som ordet, som Brisman påpekar, kan associeras till krake.” Men Roger Hansson menar att ”Om Kotsinas hade rätt, skulle snarlika ord inte finnas i andra språk.”

Även stake till tusen och argstake båda i betydelsen att vara stenkåt, att ha våldsam erektion. "Grosshandlarna skulle få argstake av ren och oförfalskad lust att sätta tänderna i hennes renhet, göra spår i snön så att säja. Hon var perfekt för miljön. Hur vi skulle tackla övriga barer och rockklubbar fick bli en senare fråga; just nu såg hon i alla fall ut som om ingen manlig lem hade kommit ens i närheten av hennes oskuldsfulla men cellulitbenägna rosafärgade lår.” (Boije af Gennäs 1991) ”Här kommer Staffan Stake, muttrade han bak sammanbitna tänder och upphörde smeka henne.” (Svante Foerster Volvos värde varar, Palm 1994.) ”För du menar väl inte att jag ska ta staken i vacker hand?” (Drougge 1998/2003)

Några läsarreaktioner på ordet: ”Användes närmast för att uttrycka uppskattning om kollegor och vänner: det är stake i honom.” (man 32) ”Säger det aldrig om en snopp eftersom en stake och en snopp inte är särskilt lika.” (kvinna 21) Fula Ordboken är en "ordbok med stake i".


(sl) folköl. Enligt slangopedia.se kommer uttrycket troligen av att folköl är så svagt att man dricker mycket av det och därför får tillbringa mycket tid vid staket och andra pissvänliga platser.


(åld) kvinnligt könsorgan. Enligt Rietz (1867) även om ’fattigdom’ och ’fattig stackare’. Jämför skröpligheta.


(am sl) en stalker (stalkare) ägnar sig åt att stalka (stalking*). Stalking ”hist.: sedan 2003”. Egentligen jägare (som smög på sitt byte). Från stalking; att tvångsmässigt smyga på och förfölja en ofta känd person eller någon i bekantskapskretsen. Ofta är stalkern en psykiskt störd person. ”Man måste se till att vara aggressiv till en viss punkt, men inte så passionerad att han tror att du är en stalker.” (Jameson 2005) ”Nu skulle hon träffa snuskgubben som stalkat henne på nätet.” (Wahl 2004)


(sym) 1 fitta. ”Nu sätter vi hingsten* i stallet, sa kungen och killade jungfrun i fittan en stund med handen först.” (Martinus, Kärlek 10/1968) Jämför under fiol. 2 gylf, även stalldörr innanför vilken stalldrängen; kuken vistas. 3 ett antal prostituerade kontrollerade av hallick eller bordellägare. ”När jag kom hit visste jag att snart skulle jag ha etablerat en ’familj’. Vet du vad jag menar med familj? Är du säker? Jag kanske ska säga stall.” (Hallick i Pockettidningen R 4/77) Stall kan också stå för bordell, horhus.


(euf) pissa (om häst). Swedberg (1720-t) har stallar och hesten stallar och Hellquist (1980) har ”låta sitt vatten om hästar”. Han jämför med medellågtyska stal och tyska stall; hästurin, samt engelska stale; stalla. Hellquist menar att ordet är en eufemism av medeltyska stallen; stanna, bli stående, något som syftar på att hästar alltid stallar stående. ”Ty min obelevade Rosinante hade knappt stigit ur sjön, förrän han stallade och prustande begynte skaka vattnet utav sig.” (Wallenberg 1781/1960) ”O ja har taje me medicin te märra också, för se ho ha inte stalla på flera dar, å de ä inte bra när de stoppar te sej i magen.” (Hellström 2010)


(euf) "för samlag bakifrån", enligt hallänning (född 1945).


(dial) spättig, yster (om utvilad häst).  (ORB)  Jämför under kåt.


(sym) kuk. ”Så tog han min vänstra hand och förde den ned till den kraftiga, varma stammen med de runda bären under.” (Bjørnebœ 1967)


(lmo) hamburgare med bröd.


(sl) ersättare, älskare, älskarinna.


1 (sym) kuk. En sorts fana. ”Sedan teologie kandidaten planterat sitt standar två gånger i huvudentrén och en gång i bakporten, frågade han mig om jag ätit kvällsvard.” (Aretino 2008) 2 standardfitta; billigt, stillöst sexobjekt.


(sl) engelska stand; stå, och pipe; pipa, dvs det rör sig om en ordlek på ståpipa; stående knull. Se även backpipe.


(smn) kuk.


(sl) Folkmun.se har "namn på anus*", dvs rövhålet*. Ett annat namn på starfish är sjöstjärna.


(euf) ”gå starker”, vilket en kvinna i västgötska Broddetorp sades göra under den del av graviditeten, då hon fortfarande kunde gå uppe och arbeta mer eller mindre som vanligt. (Byrman 1989)


engelska för liten stjärna eller blivande filmstjärna. Här om blygt raggningsförsök. ”Jag kan på min höjd göra en ’starlet’ — få ögonkontakt, titta bort, sen titta igen.” (SvD 30/5-2003 Går du ofta hit?)


se gräs.


se squeeze-tekniken.


(sym) Tomas Söderblom i Lund meddelar per e-post (17 nov 2015) följande: ”Den rest av könshår en del tjejer lämnar kvar (mer eller mindre i form av ett streck) på venusberget efter intimrakning.” Och tillägger han: ”Möjligen kan det ju komma av hur könsbehäringen ser ut i början för en tonårsflicka.”


se vev.


(dial o so) eländig kvinna. (OFVG) Se även ruska (3).


(dial) dö. ORB har starve av; dog och i Ordbok över Tösslingmålet finns starva å; dö.  Jämför tyska sterben och plattyska starven; dö.


1 (sym)  kvinnobröst. ”... medan romanens målande beskrivning av hennes fruktlösa försök att blåsa upp sina prydnadsstatyetter, eller s k ’tuttar’, till urbana megahändelser inte gör sig på film och således bara antyds ...” (Artikel i SvD 20/7-2000 angående The Witches of Eastwick efter John Updikes roman.) 2 statyfetischism. ”Statyn var kall och hård. Han rörde vid dess bröst och styvnade. Han rörde vid sig själv och såg upp i marmoransiktet. Hon stod bakåtvänd för att se sin egen stjärt. Vitt, hårt, skönt. Rent och kallt.” (Torbjörn Elensky: Biancaneve, Perversioner 2003) Jämför fetischism och pygmalionism. 3 (sym) kuk. "Lisbeth stack in sin arm bakifrån mellan systerns lår och riktade in altarstatyn, så att den kunde glida upp i den vigdas sköte och gnida sig mot hennes inre likt en kelsjuk katthane i mars." (Storfräsaren från sal sex. 1968) Se även under altare.


(sym) kuk. Käpp, stång. Fornsvenska staver; käpp. Grundbetydelse stolpe*. Allmänt germanskt ord t ex engelska staff, tyska Stab. Ursprungsbetydelse ’något styvt’. Vanlig symbol för manslemmen redan från förhistorisk tid samt i bibeln, som i följande citat från Höga Visan 5:14: ”Min vän vill gå till sin lund/ dess frukt vill han bryta/ Hans kött är en elfenbensstav/ med ett flor av safirer/ Hans ben är marmorpelare/ på socklar av guld.” Kanske är det just Höga Visan som inspirerat poeten Ann Smith (1930—2019) till följande rader: ”Solens stav är du/ som tränger ner genom/ mitt blöta gräs/ glänsande av söta safter/ reser det sig efter/ ditt sting.” ”Kom ge mig din stav — din lilla stav — så mjuk och värnlös plötsligt.” (Maria Emanuleson, Kärlek 4/1965) "Efter att ha kastats på min fotlånga stav ska du vara så uttöjd att du kommer att tro att din röv aldrig haft några rynkor." (X Priapus, Priapeja 2021)

Stav förekommer i en rad olika sammansättningar: a) marskalkstav: ”Jag skulle kommendera fram värnpliktig Svenssons marskalkstav ur ränseln, få den att skjuta ut som en sjötub modell ä. och okularbesiktiga mina meriter, min guldkedjeinhägnade rosenodling.” (Eckerström, Kärlek 10/1968) b) kommandostav: ”Var gång han drog sig bakåt från henne kunde vi mellan dem se en del av hans långa skummande kommandostav i arbete, intill dess de sammanstötande kullarna dolde den för vår åsyn när han åter pressade sig mot henne.” (Cleland 1965/1749) c) trollstav: ”När han sig fram över henne böjer/ hans långa trollstav sig sakta höjer/ i drömmen hon den med handen rör/ och med en suck ner mot målet för.” (Uvén 1967) d) biskopsstav: ”Det kom en herre [biskop] till mitt hov,/ för att se om prästen sov./ Han satte sin stav/ i Josefinas grav, / Så Sions klockor klämtade.” (Palmenfeldt 1986) e) vandringsstav: ”... och ökänd som han därtill var för att ha blottat vandringsstav.” (Hammarén 2001)

”Med ett lätt tryck av bägge händerna höll han ihop brösten för att få dem ännu närmare varandra och utan tvivel i akt och mening att göra denna nya väg till njutning så trång som möjligt för sin vandringstav.” (Chorier 1967) Även hjälmstav, kottstav, kärleksstav, trollstav, köttstav, nervstav, åldermansstav, äktenskapsstav och stavlampa. ”Åldermansstaven va till skaftet begravd i barnets späda stjärt, vänstra handen greppa ungen i håret, man kom att tänka på va ängeln gjorde me profeten Habackuk.” (Tetratologen 1998) ”Men det var ändå härligt när nervstaven sjönk in och ut i hennes varma träsk*.” (Blå 2007)


(sl) se under ligg, ligga.


(eng sl) avlägsnande av kondom utan samtycke från partnern.  En möjlig svensk översättning är kondomsvek. Parterna har kommit överens om att kondom ska användas under samlaget men mitt under akten kan det hända att den kondomförsedda i smyg tar av skyddet. I Australien tillfrågades personer som besökt en mottagning för sexuell hälsa om de råkat ut för övergreppet. Av 346 tillfrågade kvinnor som haft sex med män hade en tredjedel varit utsatta och av 168 män som haft sex med män uppgav en femtedel samma sak. I  t ex Storbrittanien och Tyskland kan en person som utan samtycke tagit av sig kondomen under samlag dömas för våldtäkt, men dit har vi ännu inte kommit när detta skrivs i mars 2022.


(sym) vanligt hjälpmedel för masturberande* kvinnor. Enligt Anecdota Americana (c 1932) är höjden av försiktighet: den gamla ungmön som sätter kondom på stearinljuset. ”Jag placerar min vibrator mot clitoris och de inre blygdläpparna och slidmynningen. Ibland för jag också in ett stearinljus i slidan.” (Hite 1977) "Han höll ihop sina ben och hon höll dem utspärrade, och upp från hans stenar stod nu stången som ett långt stearinljus mitt i hennes spricka, helt eller delvis.” (Bjørnebœ1967) Se även ljus.


(sym) ståkuk; rest mot höjderna, enligt uppgift från 19-årig man.


(smn) kuk. ”...abbedissan, den skälmen, släppte biktfaderns fink, grep gossens steglitsa vid vingarna och smälte bort av lust att få stryka pojkens stråke över sin fiol.” (Aretino 2008) Se även under fågel.


(euf) kvinnligt könsorgan. ”De passa så at bägge deras kött komma emot hwarandra; hans knif (kniv*) skjär wackert up hennes stek ...” (Linné 1979/1700-t) I dansk slang är steg (stek) en sexuellt tilldragande person.


(sl) glödande knull. ”När en manlig student frågar en vän om han fick steka i helgen, är det heller inte mat de snackar. Nej, steka är slang för ett fult ord som rimmar på Ulla.” (”Bosabeth beachar inför omfest.” SvD 17/1-2000)


(för sl) 1 bög. 2 idiot.  3 man mån om sitt yttre, snygg kvinnokarl, dyra kläder och ständigt ute i krogsvängen. ”Visst var det roligt att följa mina sambosar ut i deras Kaironatt och konstatera hur de bortskämda och vulgära överklasslynglar som naturligtvis ständigt uppvaktade de skandinaviska skönheterna var så rörande lika sina stockholmska motsvarigheter; de som slarvigt kallats för stekare eller brats på senare år.” (Hagman 2004) "Det var ett flashigt ställe och vi  gick förbi kön, jag hade flow, och blev inläppta för att vi betedde oss lite som stekare." (Kalmér 2024 172)


(dial) svans, rumpa, stjärt. Uppgift från Rietz (1867) som också har rompa-stekel och rompa-stelk; svans, rumpa, med tonvikten på ”den tjocka delen af en hästsvans”. Rietz jämför med fornnordiska stilki; stjälk. Stekel finns även hos Ihre (1766) med samma betydelse.


(sl) person som tillbringar mycket tid i köket med att laga mat.


(sym) bröst.


(sym) små bröst. Se även ägg (3).


(sl) 1 testikel, testiklar. Också stenkasse; testikelpung. Jämför testikel. Engelsmän räknar som bekant vikt i stenar (stones) och stenar är också namn på testiklarna. När någon kastreras talar man därför om ”two stones underweight”. ”Den där sortens gentleman som verkar tonåring, lite grann av fin dam, och inte har några stenar. — Vad för stenar? — Stenar som en man har!” (Lawrence 1928) ”Jag talade om för Fred att jag hade varit den förste hos Louise, till vilket han svarade att han mycket gärna skulle vilja skramla sina stenar mot hennes arsel.” (Het Kärlek 1967) ”Jag höll varligt om stenarna och nu visste jag precis vad jag ville veta: han var inte av den jättestora sorten.” (Bjørnebœ 1967) 2 oskuld. ”... då det var där jag första gången ägt min Charles och där jag förlorade den ädelsten som aldrig kan förloras två gånger.” (Cleland 1965/ 1749) 3 klitoris. Se även kasse.


(sl) av engelskans stoned ett ord som används om bögar enligt slangopedia.se.


(euf) spola av stenpartiet; gå och pissa.


(sl) den som blir jättefull men ändå inte spårar ur helt.


(sym) 1 pung*. Se även påse. 2 stenpåsar; bröst.


(sl) avlida, dö. Från tyska sterben; dö.


(lat) dynga, exkrementer, gödsel. Under den romerska republiken och den tidiga kejsartiden var stercus, enligt Adams (1982), standardordet i fack- och formell prosa, och ordet fortsätter att användas under senantiken och överlever i flera romanska språk. Stercus var gångbart även i det tidiga officiella och religiösa språket.


se under Crepitus.


(sl) bisexuell. Från grekiska stereos; hård, tredimensionell.


(latin sterilis; ofruktsam, ofruktbar) utan förmåga till fortplantning*. ”Hist.: sedan 1833 (om människa).” (SO)


(latin sterilis; ofruktsam, ofruktbar) ”Hist.: sedan 1911”. (SO) Operation som gör det omöjligt för mannen att befrukta och kvinnan att bli befruktad. Hos mannen skär man i regel av sädesledarna och hos kvinnan äggledarna. Därav sterilitet; tillståndet att vara ofruktsam hos människa.  ”Hist: sedan 1844”. (SO) "Några av mina kollegor har vågat sterilisera sig. Flera tycker att det är en lättnad och det påverkar inte deras sexliv ett dugg." (Kalmér 2024 s 166)


(eng sl) Shut The Fuck Up; Håll för fan käften!


att bli sexuellt upphetsad av att någon demonstrerar styrka eller muskler. Jämför cratolagnia.


Sexual Transmitted Infections respektive Diseases; sexuellt överförda infektioner respektive sjukdomar. Hit räknas samtliga infektioner och sjukdomar som kan överföras sexuellt. Idag är STI den vedertagna beteckningen. Se även under könssjukdomar.


(sl) 1 ge (få) ett stick och stick i pälsen; knull. ”Men ack ack ack den flickan/ Som gjorde mig så kär/ Först stal hon mina pluringar,/ se’n skämde hon bort mig här./ Innan du sticker in,/ träd in fingrarna och känn,/ men svartnar det på naglarna,/ bor satan där igen.” Kommentar från meddelaren: ”Texten är görotäckt ful.” (Sörmlandslåten 2/75) Bröllopstelegram till tandläkare: ”Fortsätt som förut; stick in och dra ut.” Stick in den, dra ut den, torka av den; om ett snabbknull. Även ta stickprov på någon; knulla.

”Skolkamraten, som bedrar sin hustru inte bara med Cecilia sedan flera år tillbaka, som inför Sven framställer sin relation till Cecilia som en ’liten la-femme-historia’, och som dessutom i förbigående nämner att han med uppskattning ’har tagit stickprov’ på sin tjänarinnas syster, har snarast betraktats med viss beundran i och utanför romanen.” (SvD 31/8-2003 Läsa om 12.) ”De flesta män bara kysser en och sticker in den. De är de verkliga äcklen.” (Hite 1977) ”Jag ska bara sticka in den en liten bit.” (manligt ”löfte” till ovillig partner.) 2 vid graviditet. Se getingstick.


(sbst o sym) liten kuk.


(euf) kuk. Av fornsvenska stikil; (horn) spets, tagg. Jämför gravstickel; skärverktyg med en spets som består av en diagonalslipad egg. För gravering. ”Hon hade funnit en ny älskare, en tysk läkare, som av allt att döma måste ha varit i besittning av en enorm stickel.” (Miller: Sexus 1958)


(sym) kuk. Se även spik.


(åld) oskuld. Ogift adlig kvinna inskriven i ett jungfrustift. ”Hist.: sedan 1798. (NEO) ”För hur länge som helst kan jag ju inte förbli s. k. stiftsjungfru!” (Stiehler 1950) Jämför jungfru.  Jungfrustift eller jungfrukloster var ett sekulärt kloster för  kvinnor som inte avgett klosterlöften. Klostrets uppgift var att ge mat och husrum till ogifta adelskvinnor.


(sl)  gå (kila) på stigen; vara prostituerad. Jämför med gå på gatan.


1 (sl) stig, stiga på; knull, knulla. ”Stig på medan den står!” ”Nu låtsades hon ej sova, när han äntligen kom, och allt var till reds, så att han bara behövde stiga på.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Också stiga av; utöva avbrutet samlag. Se även gå, kliva på. 2 (sl) stiga av; dö. 3 stiga av i Södertälje; avbrutet samlag, d v s innan man nått slutstationen Stockholm Central. Se även under gå (12).


(grekiska stigma; märke, stick och philia; kärlek) att känna sexuell upphetsning vid utsmyckandet av egna eller andras kroppar med hjälp av t ex tatueringar eller piercing*. Enligt Bäsén (2006) är stigmat speciellt lockande på erotiskt laddade kroppsdelar som könsorgan, bröstvårtor, läppar och tunga.


(sl) runk, onani. Ibland med tillägget Rune*. Jämför runk. Enligt Tryti (1985) har norsk slang ta seg en stille och där kan tilläggs namnen vara Anders, Anton, Johan.

Anders, Anton, Johan
runk
ta seg en stille


(smn) kuk (i vila).


(sl) ta stimmet; om prostituerad som avverkar en rad torskar* i följd.


omfattar allt som gör att man blir upphetsad eller får utlösning/orgasm av.


(sym) 1 fitta. Stinka; lukta starkt och illa. Ordet från medellågtyska stinken med samma betydelse. Se även box.  2 Ulf Ellervik berättar i sin bok Äckligt (Fri tanke 2020) om den stinkande växten jätteknölkallan vars blomma liknar en gigantisk fallos och därför har växten fått det latinska  namnet Amorphohallus titanum; gigantisk oformlig fallos. "Blomman, om man kan kalla den för det, kan bli uppemot tre meter hög och när den blommar, vilket sker mitt i natten, blir växten först varm och skjuter sedan ut en aerosol av liklukt. Lukten och värmen lurar flugor att tro att det är fråga om ett ruttnande kadaver och därmed en perfekt plats att lägga ägg på."


(sl) illaluktande kuk. Se även balle.


(sl) 1 släppa stinkbomber; skita illaluktande, släppa stinkande fjärtar. Av stinka; lukta illa, ett gemensamt germanskt ord, t ex engelska stink, danska stinke och tyska stinken. En vanlig fras i engelskan är ”shit and stink”. 2 skit, avföring. Se även bomb 3 stinkgryta; fitta. Se även gryta (1).


(sl) finger eller fingrar doppade i savande fitta. Tyskan har Du Stinkefinger (so); om gammal pederast*.


(so) om kvinna.


(sl) analöppningen, rövhålet. Se även håla (2).


(sl) kuk  t ex  i den tyske författaren Günther Grass (f 1927) roman Flundran (1977). Se även murkla.


(sl) röv, ända.


se sadelnäsa.


(am sl) play stinky pinky; fingerpulla*.


(euf)  uppfylld, uppblåst. ”Hon är stinn” ålderdomligt bl a från Leksand och Nykarleby om gravid kvinna. I Boda i Dalarna heter det ”hon har blivit stinn” och från Småland (Göteryd) kommer  ”hon e stinn över buken som en gammal länsman”. Jämför barnstinn. Uppgift från Byrman (1989).


(sl) kuk. Stins;  kort för stationsinspektor; titel inom järnvägen.


(da sl) ståkuk.


fsv stiaelker. Till en rot med betydelsen styv, stel. Jämför  tysk slang Stiel; kuk, man, därav kurzer Stiel (kort stjälk); impotent man, och langer Stiel (lång stjälk), potent man. 1 (sl) kuk. ”Jag tog emot pojkarnas bleka stjälkar i köttet och aktade mig noga för att bli impregnerad.” (Blå 2003) ”Sussi närde hoppet om en styv herrstjälk i frökenköttet.” (Wahl 2004) Se även skaft. 2 (sl) nu blommar stjälkarna; om kvinna som har mens. 3 (sl) stjälkar; ben.


(euf) 1 här ’falla (i barnsäng)’. I Jörn (Vb) säger man ”hon kom ätt staalp snart”, om kvinna som har nära till förlossningen. Detta enligt man (f 1925). Hos Byrman (1989). 2 stjälpa omkull; få någon på fall. "Inte minst i Bellmans diktning, där omkullstjälpta nymfer*, möter diktens högstämda naturdyrkan en mer prosaisk hyllning till Venus* och Bacchus*." (Lennartsson 2019 s 104)


1 (sym) svarta stjärnan; anus. ”Nu kunde Steve inte stå emot längre. Han bara måste köra upp kuken mellan Brandys skinkor rätt in i den svarta stjärnan.” (Fib/Aktuellt juli 2004) 2 fitta.


(sl) extra ljudlig fjärt. Jämför stjärnsmäll; ett så hårt slag i huvudet att den drabbade ser stjärnor. Se även smäll.


fsv stiærter, stärter, sterter. "hans stiärt war stor oc mykit bredh. (Konung Alexander. Utg. af G. E. Klemming 1862) Hos Söderwall (1897) står "stiärter för bakdel hos  fåglar, amfibier och vissa slags insekter".  Gemensamt germanskt ord, t ex engelska start och tyska Sterz. Från en indoeuropeisk rot med betydelsen ”vara styv”. 1 Swedberg (1720-t) har stiert; svans, stjärt och Rietz (1867) redovisar dialektformerna stärt (Bl) också  svans, styrt (Dl) samt stert eller start (Vg). Lundbladh (2012) har stärt, start. Rietz har förutom de ovan nämnda också ”stjärta; springa omkring utan ändamål” och ”stjärtas; småfria i tysthet”. Idag sätter vi stjärtas i samband med hångel: ”gnida stjärtarna mot varandra”. I slang finns stjärtament; bak, ända, samt stjärtstycket; anus. Detta enligt Langenfeldt (1947).

Numera är stjärt ett neutralt och, enligt flera uppgiftslämnare, ett både mjukt och behagligt ord, speciellt lämpligt för kvinnobakar. Men inte ens det oskyldiga stjärt passerar alla censurinstanser, något som bl a följande citat från Tingsten (1961 del 1) ger visst belägg för: ”Mamma ansåg stjärten på gäddan vara det bästa, och den delades gärna mellan pappa och mig. Ibland sa hon under denna operation, stolt över sin frispråkighet: ’Ja, jag säger stjärten. Tänk att jag hade en tant som alltid sa stjälken i stället, för att vara riktigt anständig!’ Historien oroade mig på två sätt, dels tyckte jag att mamma verkade en smula lättsinnig, dels undrade jag varför det egentligen var något hemlighetsfullt och farligt med stjärten.”

”Jag tycker om när han tar ett stadigt tag om stjärten på mig, suger på min clitoris och låter mig röra mig.” (Hite 1977) ”Man behöver inte ha varit många år på jorden för att upptäcka att folk hade en underlig inställning till ’stjärtar’. När vi skulle bada hos mormor, min syster och jag, fanns det två tvättlappar till stjärten, en för ’fram’ och en för ’bak’. Sen gick jag hem och sa till mamma: ’Mormor tycker visst inte om stjärtar’?” (Brøgger 1978)

Några olika typer av stjärtar som de beskrivs i VR (9/94): ”Det finns alla sorters stjärtar och om jag inte minns fel finns det ett byxmärke som heter så. (Byxmärket hette Alla stjärtars byxa, och säljargumentet var att man sålde byxor till alla rumpor, hur de än såg ut.  Uppgift från Roger Hansson i Järfälla.) Det finns stjärtar som ser ut som runda äpplen, stjärtar som päron, babylena stjärtar och skrynkliga stjärtar, stjärtar som är platta, beniga stjärtar och stjärtar som hänger neråt, hängstjärtar, och stjärtar på bredden som tar upp en hel fåtölj. Det finns stjärtar som nått ära och berömmelse, Agneta Fältskogs stjärt som gått till schlagerhistorien och Josephine Bakers stjärt blev vida berömd när den uppträdde med ett gäng bananer som vippade på stussen*. Det finns stjärtar som inte vill synas alls just därför att de syns så bra.” "Raymonds älskling hette Dagny, och när de hälsat blev hon en mycket vänlig flicka, som följde sin partner genom gluggen i syrenhäcken med shortsen smetande över sin fölungenäpna ungflickstjärt." (Länsberg 1959)

2 i sammansättningar om manliga homosexuella som stjärtgivare, stjärtgosse, stjärtig, stjärtis, stjärtknullare, stjärtman, stjärtpillare, stjärtpojke och stjärtsvin. Stjärtgosse ”hist.: sedan 1952”. (SO) ”De tre yngre idioterna från ordningen slutligen hade skickats ut för att visa bilder på Eriksson på de vanliga haken och klubbarna där stjärtgossarna, skinkprinsarna och alla de andra smittspridarna flockades så fort ljuset släcktes ned.” (Persson 2003) "Han (Gustav III) smekte sina smekgossar* och hördes i damernas närvaro använda samma ström av ekivoker och tvetydigheter som vid de orgier han inlät sina stjärtgossar i." (Brunner 2020 s 456)

Stjärtknullare var ett av August Strindbergs (1849—1912) favoritord i sammanhanget. Sje-ljuden ger orden en feminin klang och de används också mest av kvinnor och barn. ”Kom nu söta stjärtis, så jag får sätta in den.” (Apollinaire 1993) ”Nej, sade han. Kjell var en hemlig typ så om han höll på och hoppa stjärt hemma på kammaren så var han säkert noga med att dra ner gardinerna innan.” (Persson 2003) ”I yngre dar tjänstgjorde han som stjärtgosse runtom i den muslimskt infekterade världen, från Marrakech till Surabaya, från Khartoum till Tasjkent.” (Teratologen 1998) Dansk slang har numserytter (stjärtryttare).

3 (barn) kön, könsorgan. ”Ofta blandar små barn ihop stjärten och könet. De har ingen riktigt klar uppfattning om hur det ser ut mellan benen. Ofta blir också begreppen sammanblandade vid inlärningen, t ex när små flickor får lära sig att skötet heter stjärten.” (Aigner 1983) Vidare ur samma källa: ”Om man frågar kvinnlig personal på dagis och fritis vilka ord de använder för sitt eget och flickornas kön svarar en del ’inget’ eller att de inte vet. Andra använder ord som stjärt, framstjärt, lillstjärt och finstjärt ...”  Även stjärtlek; när barn leker med sina fram- o bakstjärtar.


(nyo år 2005) egentligen perinal (underliv) infektion, men enligt barnläkare Mats Reimer (Mölnlycke) ett svårbegripligt namn att använda vid samtal med undrande föräldrar. Istället uppfann han och hans kollegor ordet stjärtfluss.


bög, homosexuell. Se  vidare stjärt (2) och ryttare (3).


(sl) håret mellan skinkorna.  Se även gräs (2) och stjärtlurv.


se hål (2).


(sl) trist, tråkigt, dåligt. Fan, vad stjärtigt det är!


(sl) bög, homosexuell.  Se också jägare.


(sl) bög, homosexuell. Se även stjärt och klyva.


(lmo) självmordsbombare. Här explosiv fjärt.


(sl) stärtlapp + napp.  Sexhjälpmedel. Se vidare butt plug och napp.


(sl) käka stjärtpaj; knulla analt. Se även paj.


(dial) ordet betecknar klyftan mellan skinkorna, alltså stjärtfåran, som min meddelare (hallänning född 1945) uttrycker det. Han förklarar vidare att "ripa lär ska vara norrländsk dialekt för: repa". Rietz (1867) har ripa: repa, liten strimma och fin skåra och allmänt förekommande.


(sl) klyftan mellan rövhalvorna.


(sl) tunt från baken. Se även saft och soppa.


(sl) bög, homosexuell. Se även sheriffstjärna.


(sl) lubrikationen mellan stjärthalvorna. Jämför lubricera och smör (3).


(sl) se soppa.


egentligen häst av honkön. Här symboliskt om kvinnlig knullvarelse.  ”Mitt långa hår för han samman över ryggen och greppar som den stramaste tygel i skritt, för nu är jag bara hans vansinnigt inbjudande sto, infångad, uppställd och kåt, och får rakt inte rymma från min hårdhänta betäckning. (Söderblom 2015) "Med tillsluten fitta, ditt utredna sto./ Försänkt i den helgade jorden,/ Du i ett aktningsvärdt minne skall bo,/ Bland våra horor i Norden." (Utdrag ur Grafskrift öfver fru Grauhrens, tillförne Mamsell Slottsberg. Kurtisanen Charlotta Slottsberg dog år 1800 av ett missfall. Läs mer om henne hos Lennartsson (2019 s 187—204).


(sl) kuk. Kanske från stobbe; stubbe (dial); stump*.


fornsvenska stokker, gemensamt germanskt ord t ex engelska stock och tyska Stock. 1 (sl) stor, tjock och hård kuk. ”Min lilla timmerstock. Blir du aldrig trött. Du sprutar och sprutar och du är lika hård ändå — jag har aldrig varit med om något liknande.” (Maria Emanuelson, Kärlek 4/1965)

Men ordet kan också användas symboliskt och eufemistiskt. ”Stora stocken har slocknat, si, den är utbrunnen kol och aska.” (Bergman 1910) ”Goastocken i köttarännan.” (The Alternative Swedish Dictionary) Kompositören Hugo Alfvén (1872—1960) skriver i ett kärleksbrev till skulptrisen Alice Nordin att ”hon ska känna sig smickrad av att en karl med så stort jämförelsematerial för ’måttstocken’ vänder sig till just henne med lite reklam för sin egen person”. (Kaj Attorps (red) Svenska kärleksbrev (2006) recenseras av Tommy Olofsson i SvD 10/1-2006.)

I en undersökning (1998) där ettusen pojkar och lika många flickor fick svara på vilket/vilka ord de kände till/använde för mannens könsorgan kom stock på nionde plats bland flickorna och på sjunde bland pojkarna på tio i topplistan. Segrade gjorde ordet kuk hos båda könen. 2 (sl) erektion, stånd. 3 (sym) kvinnans könsorgan, som i följande vers ur 1600-talsdikten Historia, skriven av skalden och diplomaten Johan Gabriel Werving (ca 1677—1715) och bl a presenterad i Köttets poesi (1995): ”En Timmerman som höll uppå/ En wällug Stock i tu att klyfwa,/ Han grep sig an och flåste Hå!/ Hwar gång han yxan månde drijfwa./ Hans hustru sade, Gubbe min,/ Hwij måste du med Hå! så yrckia?/ Jo Hå! det geer mig större styrckia/ Och hugget går dess längre in.” 4 (sl) få stock, ge stock; knulla. ”Klart hon fått stock natten innan.” (Skantze 1997) ”Fan vet hur ofta hon får stock av den där mjuklellen Lorenzon.” (Drougge 1997/2003) ”Hon var tvungen att ha stock i kväll om det så skulle vara en hund som satte på henne i brist på annat.” (Drougge 1996) 5 (sl) hyvla stock; runka, onanera.


(sl) knulla. Jämför stock.


(dial) spritt naken. (OFVG)


(sl) spermier*. ”Det finns jävligt många av dem, men det är inte många det blir folk av.” (slangopedia.se)


(åld) vara gift på stockholmska; leva i concubinat. Se konkubin. Uppgift från Uhrström (1911).


(sl) fitta. Se även hål.


(sym) kuk, penis. ”Hans händer darrade häftigt, och han började darra i hela kroppen när hon samtidigt med att hon hjälpte honom att få av henne shortsen också (med stort besvär) fick ner badbyxorna över hans pitt som stod som en pompös stockros mitt i hans anspråkslösa hårkrull.” (Sänghästen 1987) Jämför under ros.


(nyo) ”för djup penetration som leder till smärta i det inre underlivet”. (SAO 2013) Se även stöt.


(sl) kuk.  Staty, bildstod.


(sl) ståkuk, stånd.


1 (åld) med hos Swedberg (1720-t) i betydelsen latrina*; avträde, kloak. I bibelns Dom 3 talas det om Ehuds skändliga lönnmord på moabiterkungen Eglon. I 1541 och 1703 års bibelöversättningar heter det i vers 24: ”Tå han nu utkommen war, gingo hans tienare in; och som de sågo dören på sommarsalen igenlyckt war, sade the: Han är til ewentyrs gången på stool i kammaren til sommarsalen.”  Senare bibelöversättningar har istället ”något avsides bestyr” för dassbesöket ifråga och i vår senaste Bibel 2000 heter det ”uträtta sina behov”.  "Hon uppmanade mig att ta av mig linnet och sedan gå till stols, vilket (förlåt att jag berättar detta) skedde med viss möda." (Burman 2021 s 217) Jämför stolgång. 2 samlagsvariant och onanihjälpmedel. Mannen sitter med benen ihop på en stol och kvinnan sitter i hans knä med ryggen mot honom. Vill man variera kan kvinnan ställa sig lite på tå och röra sig upp och ner. "När jag var sex år onanerade jag genom att sitta gränsle över en liten stoppad stol i min mors sängkammare och gnida häftigt upp och ned. Ibland studsade jag ganska häftigt, och jag brydde mig aldrig om att stänga dörren, så min mor kom på mig en dag. [...] Hon kom aldrig mer på mig med det, men hon gjorde sig så småningom av med stolen till min stora sorg, och den gungstol som ersatte den var på inget sätt lämpad för samma ändamål! Det fanns en bra stol i vardagsrummet, men den var litet för hög och välte med mig flera gånger.” (Hite 1977)


ändtarmsmynning, anus.  ”Hist.: sedan 1697.” (SO) ”Män missbruka andra män till naturstridigt könsumgänge i stolgången.” (Berg 1909) Enligt Hellquist (1980) finns ordet med betydelsen avföring belagt från slutet av 1500-talet. Ordet är detsamma som danska stolgang av medeltyskans stôlgank och tyska stuhlgang; till stol; nattstol. I nysvenskan finns gå till stols. Från början har det således varit fråga om själva kärlet, senare överfört att gälla också det som hamnade i sagda stol. ”Fournier, som inte förvarnat mig om någonting, lät mig följaktligen vid middagen inta en speciell drog som mjukade upp min stolgång och gjorde den flytande, som om min avföring berodde på någon medicin.” (de Sade 2005/1785)


(so) toka, prostituerad. "De chica prostituerade anlände i droska, aldrig före klockan nio, först då började jakten. Dessa förföriska varelser är alltid välklädda, uppträder anständigt. De föraktar 'stollorna' som tar betalt för att dansa och imponera på kunden." (Limare 2016)


stollebocke stollejocke stollefjong tokstolle

(sl) ståkuk. Se även fjong. Stolle kan också stå för tok som i  Din stolle!  Även tokstolle. Ordet stollejocke från norskans stolla; gå och stampa och jocke; av jåp som i snåljåp.


(sl) knulla enligt slangopedia.se.


(sl) 1 kuk. 2 stolpar; ben.


1 (so) om sexuellt oattraktiv kvinna. En miss. 2 om misslyckad sexuell satsning på någon/något.


(euf) manlig stolthet; kuk. ”Utan vidare diskussioner tog han tag i min ömtåligaste kroppsdel och skrapade sedan med sin rakhyvel bort hela kransen därifrån också, vartenda hårstrå, hela min ynkliga manliga stolthet som hade börjat spira för inte så länge sedan.” (Kertesz 1975) ”Det som en gång var tjurens stolthet blir till bruna pinnar och säljs under namnet ’tjurens muskel’.” (Artikel om tillverkning av godis för hundar i YA 30/12-2004.) ”Inte en ryckning i gubbens stolthet erkände hennes ömma ansträngningar.” (Wahl 2004) ”Jag tvingades att stående knäppa upp hans byxor, och tog sedan fram det som skulle föreställa hans manliga stolthet.” (Salten 2009)


(eng) en mycket maskulin kvinna både till karaktär och klädsel. Stonebutchen tar kommando t ex i sängen men förbjuder ofta partnern att vidröra hennes kön. Se även butch.


(sl) knulla. Återfunnet hos Dahlén (2004): ”Andra ord för samlag är juffsa, göka, pöka, stonka, pippa, knulla, gå hela vägen och ligga med varandra.” Ingen annanstans har jag återfunnit stonka; knulla. I slang finns stonka, stånka; flicka och hatt och stånka; stöna.


stoppa
stoppa in
stoppa upp
stoppa en pinne i brasan

(sl) knull, knulla.  ”Tänker du inte stoppa dit’en snart?”: elak fråga från kvinna till man med liten sprickstoppare, eller hennes hämnd på den karl som tror sig oövervinnerligt potent. Bäst effekt om frågan ställs efter avslutat knull. Även stoppa in, stoppa upp, stoppa en pinne i brasan och stoppa in limpan i ugnen; knulla. ”Jag log utan att svara, vilket han tog som ett bifallande. Och varför inte; det var ju så Bill, Tom och merparten av världens övriga män valde att tolka kvinnors ord och mimik. Att man menade vad man sa var inte möjligt; det var alltför sårande för den manliga fåfängan. Ett kvinnligt leende utan ord betydde därför alltid ’kanske’, en mottagen drink var ett definitivt ’ja’ och att säga ”neej”— à la Ebb — var teater och betydde bara att man ville leka lite längre innan de fick stoppa in den.” (Boije af Gennäs 1991) ”Det enda de skamliga karlarna borde få stoppa in nåt på är bankkontot!” (Drougge 1998/2003) ”... och stoppade ett annat hennes hål som tål stoppning om det så vore tio gånger om dagen.” (Hallenstierna 1972/1700-t)  "Om han vill stoppa upp den i rumpan och du inte vill så säger du väl till!" (Kalmér 2022 s 48)


1 (euf) stoppa om. Olle Waller (2002) berättar att ”de alldeles vardagliga och kärleksfulla orden ’gå och lägg dig så kommer jag och stoppar om dig sen’ ursprungligen är ett uttryck som har att göra med den kontroll föräldrar och andra äldre utövade vad gällde de ungas självbefläckelse* under täcket. Och han avslutar: "Att ’stoppa om’ någon innebar att man noggrant bäddade in barnet och såg till att händerna låg på täcket innan det somnade.”  2 (sl) stoppa,i  uttrycket stoppa in den, knulla någon. "Men till slut går inte törsten att släcka, å både charm och utseende försvinner. Då får man va gla om nån vill stoppa in den alls, för några ynka kronor." (Segerlund 2021 s 244)


(euf) mensbinda. ”Enklast är att begagna fyrkantiga lappar, 35 centim. å hvarje sida, af groft linne (i nödfall bomull) hvilka i två motstående hörn hafva vidsydda öglor af band. De kan sammanvikas från de två andra hörnen och fasthållas genom ett band kring lifvet, som trädes in genom de nämnda öglorna.” (Hygienen för det fysiska äktenskapet 1901)

Ännu på 30-talet var en stoppduk, och det den användes till, något onämnbart för många, vilket följande citat från Hasso (1977) visar. Föräldralösa Cecilia växer upp hos sin moster, Momo, på söder i Stockholm: ”När hon var liten hade hon frågat Momo vad dom där virkade trasorna användes till. Ja, så liten var hon förresten inte. Hon hade fyllt åtta år. Då hade Momo svarat att hon hade ganska dålig hals och att hon måste lägga våtvärmande omslag på den då och då för att den inte skulle bli inflammerad — och att det var bäst om man gjorde det om nätterna ...”


(sym) ett överenskommet ord eller en gest som den undergivne kan ta till vid en BDSM-session*. Anses av många vara en del av SSC*. Se även kodord.


1 (euf)  göra en stor, göra stort, göra det stora; bajsa, skita. ”Är det möjligt att Ers Nåd inte begriper, vad det är att göra stort eller litet? Sådant får ju barnen lära i skolan, strax de avvänjes! Nå, så vet då, att jag menar, om Ers Nåd har känt lust att göra vad man inte kan låta någon annan göra.” (Cervantes 1955) "Klockan ett skall de av flickorna och pojkarna, stora som små, som har tillstånd att göra sina trängande behov, det vill säga att göra stort, och detta tillstånd ges aldrig annat än med stor svårighet och för högst en tredjedel av undersåtarna, bege sig till kapellet där allt har ordnats konstfullt för de sinnliga njutningar som är förknippade med just de behoven.” (De Sade 2005/1785) Se även liten. 2 (sl) den store, store björn; kuk. ",,,när han pressade in sin store, så släppte tjejerna sig ofta och hörbart,..." (Hallänning f 1945) 3 (sl) stor; sexuellt upphetsad, kåt i jämförande sammanhang. 4 ordet ingår i en rad uttryck som har med graviditet att göra. Från Blekinge hämtar vi ”hon är stor i kring” och från Göteryd (Sm) kommer ”hon är stor som en vintermössa”.

Vidare har vi stordiger, storstor, endast belagt i Jämtland, storkvedug (Dl) för stor mage, storlivad, ålderdomligt från Nuckö i Estland och ”hon har (fått)/går med stormage”, som det heter i vissa trakter av Norrbotten och Finland. Stormagug; med stor mage kommer från Värmland och Finland. I jämtländska Berg säger man storstadig om kvinna som är i slutet av graviditeten och i en rad landskap från Blekinge i söder till Medelpad i norr talar man om att ”kvinnan är/går stortjock”. Uppgift från Byrman (1989). Från Jämtland kommer  stortjuck, enligt min jämtländske sagesman (f 1929). 5 föreställning om att den man som har en stor näsa också har en stor kuk och att en kvinna med stor mun har en motsvarande stor fitta. Jämför näsa (4).


(sl) se björn.


(sl) ”syfilis” (Kotsinas 1996) från 1897. Se även könssjukdomar.


(euf) göra stora usch; bajsa, skita. Jämför under lilla du.


se under bom.


se brak.


(smn) kuk.


(euf) penis. ”— Nå, är du bedragen då? Om jag fingrat henne litet, vad var det mer? — Ja, med storfingret tycktes det mig. Hon var bra villig.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Se även under finger.


(so) till kvinna. Min jämtländske sagesman (f 1929) hörde följande skämt på 1940-talet: ”hon är väl av storfittigt folkslag”, alltså av en släkt vars kvinnor har stora könsorgan.


(sl) stort stånd. Se även fräs.


(dial o so) uppblåst skitstövel*.


(so) enligt Svahn (1999) om kvinna i Korsberga (Vgl) som begår hor*.


(fornsvenska storker gemensamt germanskt ord troligen besläktat med stark) 1 (euf) komma med storken, det kanske mest använda, när det gäller att förklara för ett litet barn hur det blivit till. Legenden om storken som barnabringare berättas hos Hylander (1943): ”Enligt våra nordiska förfäders gudasaga kommo människobarn till på följande sätt. Grundämnet till varje människa sköt skott blommade och mognade till frukt på den världsomskuggande asken Ygdrasils grenar. När så dessa frukter mognat, föllo de ned i Fensalar, de gyttjiga dammarnas salar, som var Odens milde broder Höners land. Storkarna, som voro Höners fåglar, sågo dem och flögo med dem till kvinnor, som trängtade efter att smekas av små barnahänder. Odens yngste bror Lodur, uppflammaren, bar dem på eld i modersskötet och gav dem där rörelseförmågan, det varma blodet och gudaskepnaden. Med tiden förvandlades denna saga och kvar blev endast storken, som kom från sina träskmarker med lindebarnet fixt och färdigt.”

Generationer av barn har på sin fråga hur de blivit till fått höra att storken kommit med dem och släppt ner dem genom skorstenen och att det därför alltid ska vara lock på grytorna på spisen. Andra förklaringar är att mamma köpt dem av doktorn, att tanten (barnmorskan) hade dem i sin svarta väska, att barnen kommer till jorden som små änglar som Gud lånar ut till dem som sköter dem väl, att mamma lagt ut en sockerbit på fönsterblecket för att locka dit en fågel som haft dem med sig, plus en rad liknande fantasier, som alla kan ställa till med stor skada den dag barnet upptäcker att det förts bakom ljuset.

I Sexuallivet i modern belysning (1944) tar en läkare upp några ”storkfall” från sin praktik: ”En patient hade fått veta att han var köpt i ett stort hus på Östermalm. Gossen, som av kamrater upplysts om det naturliga förloppet, men icke vågat fråga föräldrarna närmare, hade dragit den slutsatsen att han var fosterbarn. En annan patient hade fått veta att han var hittad i soptunnan. En tredje hade till 12-årsåldern fått leva i den föreställningen att en ängel hade kommit med honom från himlen.”

Till 2—3-åringen kan man mycket väl hålla sig till storken. Barnen lever ofta i sagans värld och är nöjda med storksvaret men besvikna på ett teoretiskt utredande svar. Men till äldre barn bör man säga som det är, annars kan man lätt trassla till det både för sig själv och barnet: ”Storken — tänkte jag — och jag tyckte det var mycket onaturligt. — Varför skulle storken komma med små barn — just storken — med människobarn? Jag tänkte, vilket ju var helt logiskt, att det verkligen var underligt, att storken, denna skojiga fågel med sin långa näbb och sina röda ben, som man alltid sett på bilder bo i ett vagnshjul uppe på ett tak, skulle få två olika slags barn. [...] Mamma, varifrån får då storken de små barnen? Så stod min lilla fromma mamma där på samma punkt och hade inte räddat sig ett dugg genom förklaringen med storken. Hon stod på samma plats inför sin lilla undrande unges ögon och svarade ingenting alls. Det är alltid så med barn, att det är det hemlighetsfulla, som lockar och som sporrar deras fantasi. [...] Och för barn skulle det säkert aldrig bli någon som helst undran, ifall de bara slapp det där absurda svaret om storken, för de begriper ändå med detsamma, att det är en saga, som de stora söker slå i dem.” (Skredsvik 1943) 2 kuk. Se även storknäbb. 3 den danska storken, storksemester, varit på storken; lesbiska uttryck för att inseminera* på klinik, t ex på Storkkliniken i Danmark. Se även Danmark (2).


(sym) kuk. ”Bara spetsen? sade han och stötte ögonblickligen in sin storknäbb djupare i munnen.” (Salten 1983) Se även näbb.


 (sym) att agera coolt och lugnt i en svår situation. "Han chefen, borde ju vara storkukslugn, sa han och syftade på en hög chef som inte hade agerat coolt i en krissituation där chefen borde ha ägt just storkukslugn." (Kalmér 2024 s 313) "Och det är väsenskilt från svenska kultursidor, som nästan mer än kultur är upptagfna av sex och relationer mellan könen, vem som 'får ligga' och vem som har eller inte har  — varning för det fulaste ordet som siktats i svensk tidningsprosa! — 'storkukslugn'." (Anders Q Björkman: Vi behöver någon som hatar Sverige. SvD Kultur, Kulturkrönikan 10 aug 2025.) "Ekland har bara hunnit till sitt 34:de glamorösa levnadsår när slutmelodin spelas. ' Vinter i PI' är ett måste. Till dess gläds åt att en 82-årig kvinna bestitter det som numera kallas 'storkukslugn' (Anna Gullberg i Expressen om Britt Ekland i Sommar i P1 10 aug 2025).

 I Språktidningen och dess språkblogg tas ordet upp som nyord i september 2020. Enligt samma källa står ordet "för ett grundmurat självförtroende som inte är arrogant eller skrytsamt. Ordet används om både män och kvinnor." Ordet kommer från engelskans big dick energy, förkortat BDE och utgår från föreställningen att en stor kuk ger självförtroende och denna självsäkerhet  skapar i sin tur ett lugn hos personen ifråga som gör att man inte behöver hävda sig genom att vara arrogant eller skrytsam.  Ordet är belagt i svenskan sedan 2016 men det var först under 2020 som storkukslugn slog igenom.


(sym) storleken har ingen betydelse. Ursprungligen använt som ett lugnande besked från sexualrådgivare till orolig patient som undrade om storleken på penis var avgörande för ett lyckat sexliv. Numera används uttrycket mer allmänt även i varianten: Storleken har betydelse. Kinseyrapporten, (Sexual Behavior in the Human Male 1948) är än idag den undersökning som har störst urval vad gäller penisstorlekar. Över 2000 män deltog i undersökningen. Storleken på merpartens snoppar låg i intervallet 9—22 centimeter. Cirka 75 % av männen fanns mellan 13—18 cm. Bara 4 % hade kukar mindre än 9 centimeter. Medelomkretsen låg i intervallet 8—12 cm.

”Strindberg mätte sin kuk i horan Vita Björns närvaro och antecknade längden: 16.4 centimeter. ’Jag var icke någon stor man i lugnt tillstånd, men normal i uppretat...’, skrev han i ett brev 1887 och ansåg för övrigt, och passande nog, att den kortare kuken var ett tecken på intellektuell status.” (Whilde: Les extrêmes se touchent. Subaltern 3/2006) "Vi killar hakar upp oss på storleken eftersom vi ser porrfilmer med män som har enorma kukar." (Kalmér 2024 s 263)


(sym) kuken.


(sym) kuk. ”Ta stormasten med dig så skall vi segla.” (Meurling 1973:2) ”Äntra stormasten, Mariotta, så brassar vi loss, befallde sjömannen kärvt och hon satte sig direkt på staken, matade in ollonet i sig...” (Wahl 2003) Jämför mast.


(sl) orgasm, utlösning. Storslam är att vinna allt som går att vinna. Jämför  lillslam.


(sl) kraftig slägga. Här om stor kraftig kuk. Se vidare under slägga.


(dial) rumpa, storända. Används främst om trädstammar och timmerstockar. Rietz (1867) har  ’podex’ och  ”vänna te storännen; slå på stort”.


(sl) snygg, ärtig och sexig tjej.


(sl) stånd, erektion.


(euf) mens, menstruation. ”—Jag fryser lite, sa Cecilia. —Du håller väl inte på att bli förkyld? —Nej, inte alls Momo — jag har ju min ... min ... hon hatade ordet. — Ditt ’straff’ — javisst, det tänkte jag inte på.” (Hasso 1976)


(sl) från engelskan med betydelsen rätt, riktigt, korrekt. 1 heterosexuell. ”Hist.: sedan 1993.” (SO) ”Det ska vara härligt och mysigt och vi vill göra all slags sexfilm, inte bara för lesbiska och strejta.” (6 — en tidning om sex. Journalistlinjen Skurups folkhögskola, 2003.) 2 icke straight, strejt; homosexuell.


(sl) pissa. Jämför stråla, strila.


(sl) stånd, erektion. Strama; sträcka, spänna.


(sl) prostituerad med hamn och strand som arbetsplats. Se även fjäril.


fornsvenska kalda pis, kalle pis; kallpiss, stranguri. Urinstämma; oförmåga att tömma blåsan.  Av grekiska stranguria med samma betydelse. Bildat av grekiska stranx; droppe och uron; urin. Swedberg (1720-t) har kallpiss; stranguria. ”Som Lichtenberg sa: Det finns inget roligare än att vilja pissa på sin vän när man har stranguri.” (Teratologen 1998)


(eng) sexhjälpmedel, sexleksak. ”En strap-on är en dildo* fäst vid ett harnesk som sätts på ungefär som ett par trosor eller hot pants, beroende på design. Dildon pekar utåt, och imiterar på så sätt en kuk. Ofta finns även en dildo som pekar inåt, för njutning och stabilitet. Kort sagt erbjuder en strap-on kvinnor möjlighet att penetrera utan att behöva hålla en dildo eller något annat i händerna.” (Ottar 3/2006 s 22) "Efter tre timmar av svettigt, psykotiskt sex räckte hon mig en jättelik svart strap-on. Hon ville tydligen att jag skulle ta på mig den.” (Jameson 2005) Lår strap-on fästs, som namnet  antyder, vid låret.


(sl) av straight, strejt*.


(sl) gör den som i förväg vet hur och var hen ska tömma sin blåsa.


(sl) enligt slangopedia se ”onani som stresshanteringsmedel”.


(put) Holmén (1997) har ”kvinna som utbyter sexuella tjänster mot crack (kokain) eller pengar för att köpa crack”. Jämför raspberry.


(eng) att uppträda naken offentligt. Av engelska streak; rusa. Därav svenskans nakenrusning*. Fenomenet uppkom i Nordamerika i början av 1970-talet. Först var det bara unga män som uppträdde nakna, men senare tillkom även kvinnor och mot mitten av 1970-talet var streaking så utbredd att en radiostation i Los Angeles sände ut särskilda ”streak alerts”; streak varningar i etern. Streaking förekom redan under senmedeltid då unga människor provocerade offentligheten med ”nakendanser”.


1 (sym) kvinnans könsorgan. ”Vem skulle kunna tro att detta till yttre utseende så nätta streck, sparsamt begåvat med några få fjun, vore så tjänstbart och kunde inrymma en huggare av ännu större capacité än min, ty jag kunde ej undgå att märka, att han alldeles ej var trångbodd och besvärlig.” (Hallenstierna 1972/1700-t) 2 (sl) streck i ryggen; liten, platt stjärt.


(fno) knulla, sodomi*. Holm (2013) har med följande tolkning av en ristning från ca 1200-1250 funnen i Bryggen, Bergen: Rannveig Rauðu ska[lt]u streða/serða þat sé meira enn manns[r]eðr ok minna enn hestreðr. Och Carita Holm översätter: ”Du kommer att knulla/skända Rannveig den röda. Den kommer att vara större än en mans kuk och mindre än en hästkuk."  Norrøn ordbok uppger att stroðinn* är perfekt particip av streða, vilket i sin tur hänvisas till serða*.  Betydelsen blir därför densamma som sistnämnda ord: fysiskt/intimt umgänge med någon; sodomi*. Se även rass, rassinn.


(sl) horstråk. Engelska street; gata. Jämför strit, strita.


se straight.


(sl) idiot. (folkmun.se)


(mil sl) 1 ett täljt trästycke med olika slags inskriptioner, tillverkade av de  inkallade  under värnpliktstjänstgöringen. De täljda figurerna har symboliserat enskilda soldaters eller hela plutoneers stridsbarhet och ära. Figurerna har ofta försetts med namn, årtal och andra uppgifter på den eller de personer som tillverkat dem. Ibland har de också överlämnats till nästa omgång inkallade. 2  under min egen lumpartid vid ING 1 i Solna (1960—61) var stridskuk eller stridspitt skällsord för alltför stridslystna soldater och befäl.


(sl) kuk. ”Gräva ner stridsyxan”; försoningsknull.


(sym) läderrem. Här kuk. ”Medan jag utan framgång bemödade mig med hans slankiga strigel, levde han om med mig därnere så att det gick för mig det ena ögonblicket efter det andra.” (Salten 2009)


(sym o ljud) 1 pisstråle. 2 slå en stril; pissa.


(sl o ljud) pissa.  En fin stråle ur en stril*. ”— Det var igår natt på deras rum. Tobbe vaknade till av nåt konstigt ljud, och tittade upp. Vad tror du han får se? Jo, Anas stora vita, fläskiga, äckliga kropp häckande i tvättställshörnet, naken som på ett par smutsiga Y-fronts kalsonger typ ’Tillhör landstinget’. HAN STOD DÄR OCH STRILADE LOSS!” (Skantze 1994)


(sl) manlig utlösning*.


(för sl) stringtrosor. Se intima plagg.


(eng) av string; snöre, rep. Att bli sexuellt upphetsad av att binda rep runt partnerns kropp. Se bondage.


(sl) se intima plagg.


små underbyxor som inte täcker skinkorna. ”Hist.: sedan 1994.” (SO) Se vidare intima plagg.


(sl) 1 klä av sig. 2 stripteasedansare. Se striptease.


se strip-tease.


(sl) naken.


(sl) stripteasedansare. Se även striptease.


(engelska strip; blotta och tease; reta) avklädningsnummer i sexshow, där strippan, striptören (manlig strippa) under utdragna (retande) plastiska rörelser låter samtliga plagg falla. Ordet striptease känt i svenskan sedan början av 1950-talet. Strippa sedan mitten av 1960-talet. Fenomenet går tillbaka till forntidens Egypten och Orienten, vars slöj- och magdans i hög grad knyter dansen till den erotiskt eggande avklädningen och de suggestiva kroppsrörelserna. Amerikanarna menar att striptease är en rent amerikansk ’konstform’, visserligen besläktad med slöj- och magdansen, men annars en absolut originell del av den amerikanska kulturen. Den första stripteasen lär ha ägt rum den 13 mars 1894 och visade en flicka som tog av sig kläderna vid sänggående. Strippen finns kvar än idag i Paris fast bara till namnet. Idag är det hårda porrshower som visas på de gamla stripklubbarna.


(sl) Gibson (1978) har ”steppa striten på bengster” som han menar är förbrytarspråk för att ”vara (manlig) prostituerad”. Även  gå, trampa, kila på stritan. Strit, strita  troligen från engelska street; gata.


(fno) knullad. Palm (2004) har ”att bli sexuellt utnyttjad". Till verbet stréða. ”Àli er stroðinn i rassin.” (Medeltida runinskrift på benbit i Oslo.) Översatt: ”Åle är knullad i röven.” Holm (2013) tolkar följande runinskrift funnen i Gamlebyen, Oslo och daterad till tidigt 1200-tal: Hversu fór þat er þu reist i Krosskirkju... Óli er óskeyndr ok stroðinn i rassinn... I Holms översättning: ”Hur lät det där påståendet du ristade i Korskyrkan? Ole är otorkad bak [eller oskyddad bak] och knullad i röven". Enligt Holm rör det sig här troligen om det första omnämnandet av ett tydligt homosexuellt förhållande (sent 1100-tal eller tidigt 1200-tal).

Enligt Ljunggren (2014) är ”stroðinn och sorðinn* particip adjektiv från verben streða och serða, där det första är en metates (omkastning av språkljud min anm BgD) av det andra ordet och sålerdes uttrycker båda orden den manliga funktionen i en sexuell akt samt att de har en högst obscen effekt. En man som är sorðinn eller stroðinn är en som blivit utnyttjad av en annan man och att mannen även under tiden är argr* samt att den sexuella akten således är ergi*. Jämför sorðinn.


(sl) någon eller något som som är så in i helvete stark, starkt.


(för sl o so) skitstövel*. Från italienska stronzo; smuts, skit, skithög.


(sl) krångel, krångla. 1 knull. Strula; knulla. 2 hångel därav strula; hångla, smekas, älska. ”Måhända kan ordet bytas ut mot ’hångla’. Eller ’kladda’ som vi sa på min tid. Det var ingen vacker omskrivning, ändå är strula värre. Eftersom det för tanken till sura protester och halvaggressiv tjurighet.” (SvD 30/8-2003 Karin Thunberg: Glöm för jösse namn inte att strula i nöd och lust.) Hos Ann Frisell (1996) heter det: ”Håller flickan på eller ’strular med’, dvs har sex eller antas ha haft sex utan kärlek med en partner som sedan snabbt byts ut, riskerar flickan att få dåligt rykte och kallas för hora.” 3 (sl) strul; oseriös sex- eller hångelpartner.


(so) besvärlig person som bråkar och ställer till problem.


1 (sym) kondom. ”Dra på sig en strumpa.”  Med hos Thesleff (1912). 2 (sl) ”onani (1990-t)”, enligt (Thorén 1996). The Alternative Swedish Dictionary menar att det är på strumpan sperman hamnar vid en runk. "Jag gjorde en strumpa i morse!” 3 strumpa (lmo) stöna + rumpa; ljud vid analsex. 4 slampa*. ”Tjej som har sex med en kille som redan har en tjej. En strumpa man använder för dagen och sen slänger i tvätten och tar ett nytt par dagen efter.” (folkmun.se)


sexuell avvikelse där utövaren tänder på sexiga strumpor med tillbehör.


1 (euf) idag mest om skräp, smörja, men ursprungligen om avföring, en betydelse som t ex nederländska stront fortfarande har. Ordet från medellågtyska Strunt; lort, av latin strundius, struntus; exkrementer*. "Hist.: sedan 1738”. (NEO) Prata strunt är att prata skit, dynga eller lort. Själv minns jag från min barndoms ofta tvåhåliga utedass, hur man gärna ville ha någon med sig vid besöken, för att, som man sa, prata strunt. Föga förstod vi då hur väl vi förenade ord och handling. 2 kvinnobröst. 3 behå.


(åld so) har med strupe att göra och innebär en person som skriker, väsnas och skäller. Uppgiften från Andreas och Anna Karlsson ( 2017 s 113) som också ger exemplet: "Din förbannade strupa." (s 111)


1 (sl) förhud. ”Jag tog av mig byxorna och smorde in struten med hennes skum.” (Blå 2003) Jämför strutpitt; förhudsförträngning. 2 (sl) behå. 3 (sl) strutar; kvinnobröst. ”Sedan riktade jag min uppmärksamhet mot hennes strutar medan jag reste mig på armbågarna och kuken ännu var kvar i henne.” (Het Kärlek 1967) 4 (sym) fitta. Även slemstrut. ”Får jag hälla min mjukglass i din strut?” Fråga från någon nära utlösning. 5 kuk i dra (någon) i struten; runka, onanera.


(sl) kuk som liknar en strut därför att  förhuden täcker ollonet.


(sl) förhudsförträngning. Se även förhud.


(euf) kvinnligt könsorgan. Ett flottyrkokt bakverk. Finns, enligt Edenborg (1995/2007), med i Bordelldiktningen (1760—1790). ”Bitna i läppen, knådna i struvan.” (Martin, Kärlek 8/1967)


(sl) avlida, dö*.


(sl) masochist*, sadist*.


1 (sl) pissa respektive skita i uttryck som strypa en kines eller neger med tanke på den gula och den svarta rasen. Norsk slang har strype jøden (juden) om avföring. 2 strypa den enögde*;  runka, onanera.


(sym) kvinnligt könsorgan för dess kramande förmåga. Se även under ål (1).


(sym) "Strypsex har jag haft. Det låter som att man kväver någon, men man håller bara en hand runt halsen, inte hårt, och har samlag samtidigt i missionärsställningen, helt ofarligt men sexigt." (Kalmér 2024 s 303)  Men strypsex har sina risker. Tar man i för hårt kan både medvetslöshet och även dödsfall innträffa. Se vidare asfyxiofili.


fsv stra, gemensamt germanskt ord t ex engelska straw och tyska Stroh. Ursprungsbetydelse ’något utstrött’. 1 (sym) liten, tunn kuk. Jämför halmstrå. 2 (euf) könshår. ”Hennes fingrar lekte och sökte sno omkring sig de unga strån av den mossa som naturen skapat till både nytta och prydnad.” (Cleland 1965/1749) ”Hårstråna sträva mot min mun; därunder någonting mjukt, som sammet ännu en gång, med en lätt, lätt smak av salt.” (Utan svindel. Ottar 4/97)


(dial) slyna*. (OFVG)


(sym) penis. När stråken gnids över felan* uppstår förhoppningsvis ljuv musik. Se även hårfiol.


(sl) pissa. Stråla gör den som sprider strålar. ”Han strålade som en sol, när strålen äntligen kom.”


från tyskan.1 (sl) slå en stråle; pissa. ”Jag känner strålen kvillra/ genom min halvsömninga lem/ Ett stycke bort sitter du på huk/ Vit och väldig lyser din röv/ genom kvällsdunklet/ och jag hör ljudet av din/ stråles pärlor i gräset.” (Twilling 1967) "Han är den bättre som alltid, i varje stund, dag som natt, kan rätta sin min efter andras, ständigt är redo att visa sitt bifall och smickra om vännen rapar rejält, om med kraftig och spikrak stråle han pissar, om ur den gyllene pottan ekot hörs av hans brakskit." (Juvenalis Tredje satiren s 44) 2 (euf) sperma. ”...till och med nästan ett vrål av extas, när strålen vräkte fram ur honom.” (Cleland 1965/1749) 3 (eld)stråle; förebådar orgasmen. ”Det sköt en eldstråle genom kroppen på mig, särskilt i ryggen, och allt under det jag stirrade in i kameran började det gå för mig.” (Bjørnebœ 1967).


(lmo) 1 fitta. 2 kuk. 3 bröst.


(sl) fotsvett.


(euf) (stå)kuk. Den som sträcker på sig. ”När vår ömsesidiga trance sjunkit tillbaka och den unge mannen dragit ut den härliga sträckare...” (Cleland 1965/1749)


(euf) förklaras hos Auguste Forel (1942) med ”den lägre, vanligare formen af privatprostitution är den s k gatuprostitutionen och det sätt, hvarpå den fiskar kunder, eller ’sträcket’. Vanligen på aftonen, mången gång också midt på ljusa dagen, stryka de ifrågavarande kvinnorna, klädda så uppseendeväckande som möjligt, kring på vissa bekanta och mycket trafikerade gator och gifva sig tillkänna genom utmanande tecken, blickar osv till dess att en mansperson fäster sig vid dem och följer dem hem. Detta är i få ord det i alla städer brukliga ’sträcket’.”


(dial) lukta illa, stinka. (OFVG)


(dial) enligt Rietz (1867) används i Närke ordet strännt  om ”vattenstråle af kort varaktighet”, och i Östergötland om ”ojämn uringång”. Från samma källa har vi strännta; östgötska för ”spruta fram skoftals [ryckvis] i fina strålar: låta något småningom, men med fart framrinna, t ex om urin”.


(dial) Rietz (1867 har ”sqvätta, spruta hastigt fram ur ett hål”. Allmänt i Götaland. I Skaraborg och Västergötland med specialbetydelsen ”kasta vatten skvättvis”. Strätta används också om diarré, särskilt när det drabbar små barn. Rietz jämför med tysk dialekt stritzen; spruta om urin och diarré.


(måns) fitta. Källa: W Andersson, Mölndal, född 1855. (Bergman 1929)  Strätta (dial); skvätta, spruta hastigt fram ur ett hål t ex om piss.


(sym) sträv kort behåring. Här om håret runt könsorganen. ”Fast jag är liksom lurvig. Frida har bara lite stubb.” (Het 2012 M-f:ing Sandra Rydell)


(åld so) "Skällsordet stubbakärring är inget som används dagligen nuförtiden. Stubbe var ett ålderdomligt uttryck för en kort och knotig gubbe. Det kunde även antyda att personen i fråga var orkeslös, tölpig eller dum. Ordet kunde användas rent bildlikt — att likna en människa vid en gammal murken stubbe."  Karlsson A & A 2017 s 73) Och från samma källa: "Du stubbakärring! Vill du ta livet av mig som du ville göra med min man? (s 71)


(sl) kuk. Mossig stubbe; gammal, skrumpen kuk. Jämför stubbe; gubbe, och stabbe;  låg, kort och tjock påle. Samma ord som stubbe. Använt från 1920-talet och framåt i förbindelsen ”stabben och stomman”; far respektive mor i skolpojksslang. Tysk slang har Stubben; impotent man. ”Kom hit nu, baron Münchhausen, sade hon, så skall vi se, vad vi kan göra åt den där trästubben, som ni av allt att döma förvarar i byxfickan.” (Meurling 1973:2)


(sym) korthårig och sträv fitta. Se även åker.


(sl) kuk i  det ryker i stubinen; det är nära explosion, orgasm, och tända på kort stubin; tända snabbt eller tända med kort kuk.


(sym) antingen av byxormen* eller husormen. ”Ståcken utå byxormen”, är enligt uppgift från kvinna (f 1912 från Säfsnäs i Dalarna) vulgärt och i högsta grad karlspråk om gravid kvinna. Byxorm är slang för det manliga könsorganet och Byrman (1989) jämför med den engelska motsvarigheten one-eyed trousersnake (den enögde byxormen). I uppländska Möja blir kvinnan istället ”stucken av husormen”. Se även under orm.


(sk) oxsvans. Se även rumpa.


(sl) 1 dansa. 2 studsa en serie, studsa låda och studsa med baken; knulla. ”Ja, detta var kärlek, detta löjliga studsande med baken och sedan bortvissnandet av den stackars obetydliga, fuktiga lilla penisen!” (Lawrence 1928) ”Mycket nära kroppskontakt. Jag tycker om när penis är djupt inne i mig och när vi liksom gnider oss mot varandra i stället för att studsa upp och ner.” (Hite 1977)


(grek) ha/få stånd.


(eng) uppstoppning, fyllning. Genom frossande få magen att svälla, vilket av vissa upplevs som sexuellt upphetsande då magens utvidgning får sexorganen att pressas ner. Detta stimulerar vissa sexuellt.


(sym) kvinnligt könsorgan. ”Då hittad Modren på för Dottern hastigt liuga/ och sad en fågel* har sitt bo i denna stuga...” (Hordikt i Köttets Poesi 1995/2007.)


(dial o åld)  Rietz (1867) har ”hafva samlag med någon”. Jämför stul (dial); stjälpa, välva omkull.


(sl) kuk. Egentligen kort bit, av fornsvenska stumper; litet återstående stycke av något som skurits, slagits eller huggits av. Gemensamt germanskt ord t ex engelska stump och tyska Stumpf. ”Ett exempel på magi är den här uppteckningen från Löderup i Skåne gjord 1922. Måns Persson talade om att när de skulle så hör [= lin], skulle kvinnan gå vid sidan om mannen när han sådde och hålla om ’stumpen’ på honom. Och så skulle hon säga: allt längre och tjockare, allt längre och tjockare. Linet menade hon förstås."

Enligt en småländsk uppteckning från ungefär samma tid hade kvinnans könsorgan samma effekt. ”Om linet skulle bli bra, så skulle ett fruntimmer gå över linlandet, så att linet ’fick se henne under kjortlarna’.” (Wagner 1938) Uppgifterna hämtade från Anderberg (1977). ”Hon satte sig med utspärrade ben över mig och kysste min näsa, mun, haka samtidigt som hennes heta blygdläpppar försökte suga åt sig stumpen, men den förstod fortfarande inte vad det var fråga om.” (Benny Andersen, Sänghästen 1987) I slang finns  springa efter stumpen; sägs kåt, liderlig kvinna göra.


(no sl) rumpan*.


(euf) samlag. ”Jag har ett par gånger varit ute ensam men aktat mig för att dricka för mycket, ty då hade jag nog fallit för ’en trevlig stund’.” (Fabricius-Møller 1950)


(euf) påsatt, knullad. ”Jag ställde mig på alla fyra medan jag bad att bli stungen. Han var genast med på noterna.” (Drougge 1994) Se även påsättare.


(euf) avlida, dö.


(lat) förförare*. "Han ville att Anders, som han kallade en stuprator, skulle straffas." (Lennartsson 1999) Se också stuprum.


(lat) enligt Adams (1982) ursprungligen om vanära och skam, senare blev ordet synonymt med otillåtet könsumgänge, otukt och liderlighet. ”Också juristen Johann Jodoco Beck besvarade 1743 frågan ’om en enda mansperson utan hjälp av någon annan är förmögen att stuprera en jungfru som är sjutton år gammal eller äldre’ med att det ’under de omständigheter som brukar föreligga vid actu coeundi (könsakten) inte är troligt att en mansperson kan skända eller våldta en manbar jungfru’.” (Duerr 1998)


(sl) lösaktig kvinna. Stureplan i Stocholm är en  plats för varjehanda möten och ett krog- och nöjestillhåll.  Se även madrass.