(sl) lätta på, tömma blåsan och pyssla om blåsan; pissa. Blåsa, här om urinblåsa, betyder egentligen bubbla, hålrum med hinna. Enligt NEO ”hist.: sedan 1538”. Det heter att någon har salongsblåsa eller festblåsa, kan sitta länge i ett sällskap utan att behöva urinera. Uttrycket är säkert från den tid då det var otänkbart att lämna ett finare sällskap för något så opassande som ett toalettbesök. ”Efter att ha tömt blåsan satte han sig åter till bords, och som han av naturen var flegmatiskt lagd, började han måltiden med några dussin skinkor, rökta oxtungor, inlagd fiskrom, korvar och andra dylika förlöpare till vinet.” (Rabelais 1945/1534)


(sl) fjärta ljudligt. Den som fjärtar gående, eller som råkar befinna sig nära en fjärtare, sägs ”gå på en blåsning”. Annat som blåser är vinden*.


(sl) göra gravid, havande. ”Han har blåst upp henne”; gjort henne på smällen*.


(sym) ett av 36 namn på mannens könsorgan som nämns i Den doftande trädgården*. ”Hon ställde sig på alla fyra, och dumbom fram med blåsbälgen och till att köra in värme i fittan. Han pumpade och pumpade tills svetten lackade om henne.” (Ryska erotiska folksagor 1993)


(sl) 1 ändtarmsöppning.  2 ”kvinnans könsorgan”  (Kotsinas 1998). Se även under hål.


(sl) homosexuell, bög.  Se även under blå.


(sl) avsugning*. Från engelska blow job*.


(sym) kuk. Jämför rör (2).


(sl) ett ihållande, värkande stånd som är svårt att få ner.


(dial) skämd, halvsur om mjölk som i det småländska  ”hon är blåsur”; hon är skämd, inte längre oskuld utan havande. Uppgift från Byrman (1989).


(dial) Rietz (1867) har ”skämtsamt eller spefullt om qvinnobröst”. Av blaut; mjuk, blöt och pära; päron, potatis. Se även päron.


(sl) om tafsande man som inte kan hålla händerna i styr. Se även tafsare.


(sym) kvinnligt könsorgan. Jämför horn (3).


(sk) smuts, smörja, skit. "Ordet blädda är ganska väl belagt i våra dialektordsamlingar, men bara från Skåne. Betydelsen är 'hög av kospillning'." (Anna Westerberg, Institutet för språk och folkminnen i Språktidningen nr 3/2023 under rubriken Frågor och Svar.)


(gbg sl) hora, prostituerad.


(lmo) 1 kvinnans motsvarighet till helikoptern*. 2 fitta med tonvikt på blygdläpparna*.


(sl) blygdläpp*. ”I vardagslag huserar småflickorna bjäbbande, bortklemade och förnumstiga under Mamma Marrys och LuderJudits och HetsätarEsters kjolar, man ser på fläskbergens simmiga ögon när jäntorna slickar på dödsfällornas stumma blädderläppar.” (Nikanor Teratologen: Pedofobens bekännelse, Perversioner 2003) Se även läpp.


(sk) skinnet på urinblåsan särskilt hos svin. Se även skinn.


1 (sl) ”onanera” enligt Kotsinas (1998). 2 (dial) fladdermus; här överf om cunnus*. (OFS) 3 (dial) urinblåsa hos svin. (OFVG) Jämför blära.


(sk) Ohlmarks (2004) har ”något grötigt exkrementellt, särskilt ’buksens väder’ med en ofrivillig tillsats av halvflytande substantiellt.” Med andra ord en fjärt där det följer tunt efter i kalsong eller trosa. För ytterligare en betydelse se under blädder.


(åld) bastard*. Återfunnit hos Wallenberg (1960/1781) i citatet: ”Ni träffar här trenne slags ansikten utom de vita: gulbrune hottentotter, becksvarte slavar och blackte bländningar eller jämtungar med någon svart demoiselle.”


(dial) urinblåsa hos svin. (OFVG) Se även bläddra (3).


(sl) fitta.


(sk o so) mallig, uppblåst typ.


(åld svr) vas blätten. Enligt SAOB är uttrycket möjligen uppkommit från ett fornsvenskt vars herra belaete. Jämför under vassera, vassera tre. "Hwas blätten, waa icke det en snålhunder."  (Johannes Beronius Rebecca, Linköping 1674)


enligt NEO ”hist.: sedan 1839”. Se vidare mens, menstruation.


även babyfetischism med inslag av våt- och toasex*. Följande kontaktannons i Fib/Aktuellt (febr 2000) ger en uppfattning om vad det gäller: ”29-årig kille i blöjor från Göteborg söker tjejer mellan 18 och 35 år, som gillar att ha blöjor på sig och leka baby med mig. Som t ex att vi lägger oss i sängen och kissar ned oss i blöjan. Behöver du bytas på? Svara så gör jag det.”

I artikeln ”Fetischer man inte talar högt om” (Fib/Aktuellt febr 2000) berättas om Jan, en välutbildad 25-åring som tvingas uppsöka prostituerade för att få utlopp för sin böjelse. Det är nämligen lite svårt att hitta en partner som vill byta hans kiss- och bajsindränkta blöjor. Jan vill bli ompysslad av en barnsköterska och vill ha blöjor och babykläder på sig och bli bestraffad för att han varit olydig. Han älskar också att bli matad med nappflaska och att bli ammad av sin ’barnsköterska’.” ”Jag vet inte hur jag ska beskriva känslan. Det är ett slags euforiskt lugn. En känsla av ’åh, äntligen’ när man har en tjock plastig blöja som packar in underkroppen. Det bara känns rätt. Jag känner mig hel och stark. [...] Det bästa är om båda upplever euforin av att se varandra iklädda blöjor, att känslan ’ekar’ i den andra. Att man älskar varandra just för att man är blöjfetischister.” (Bäsén 2006) Jämför fetischism.


(sl) kortkalsonger. Se även intima plagg.


(sl) 1 om kåt kvinna. Därav blötdjur om nymfoman*. Se även blötvaluta. ”Stönar lågt i hennes öra och börjar dra ner hennes trosor en bit. Ett finger kommer in i henne och hon är blöt.” (Hagman 1991) 2 blöt strandväg; fitta. 3 blöt i ändan; havande. Se ända (3).


(dial)  OFS  har ”om litet barn: kissa på golvet (e. d.) kissa på sig”. Även blöta under sig; kissa i sängen, enligt samma källa.


se grotta (1).


se hål (1).


(åld o so) "omanlig person" enligt Swedberg (1720-t).


(sl) rosa blötmun; fitta. Se även mun (2).


1 (sl) brakskit som lämnar tunt efter sig. 2 (so) feg, ynklig person.


(sl) betala med blötvaluta; med knull. ”Greven (snarfyndigt), —Ja, nu är Jean icke längre en man av ringa stånd. (Alla skratta.) ’Blötvaluta’ brukade vi kalla sådana här uppgörelser på salig grevinnans tid.” (Grafström, Kärlek 11/1969)


1 (sbst) kvinnans könsorgan. Se även fågelbo. Än mer illusoriskt blir det om fågeln (kuken) ligger på ägg (testiklarna) inne i boet. ”Den lilla fågeln dåsade en smula, men det dröjde inte länge förrän den vid smekningarna flög upp ur högerhanden beredd att, uppmuntrad av den mästerliga behandlingen, flyga in i flickans varma bo.” (Jussopov 1983/1920-t) ”Allt jag vill ha är ett par bröst sådana som dina och ett litet bo djupt inne för min hungriga kanin.” (Walker 1966) Jämför rede. Även klibbebo och gottebo. 2 (vb) Envall (1969) har ’coire*’. I medeltidssvenskan fanns det ett ord bo; ’coire’, som bl a ingår i ortnamn som Bodanäset. Envall menar att ”förleden i namnet Bodanäset nog är en ’förbättring’ av Bo- i den ursprungliga betydelsen ’coire’.” Man kunde ju inte ha ett ortnamn som betydde ’Knullnäset’. Se fruktbarhetsgudinnan.

klibbebo rede fruktbarhetsgudinnan fågelbo gottebo


(sl) 1 kuk. Se vidare under bo och orm. 2 (dial) pippa* (om fåglar). 3 Söderwall (1885) har boa dels i betydelsen  "lefva i äktenskap" och dels "hafva [köns] umgänge" med exemplet "han bodhe mz sinna stiewffmodher" (Ett Forn-Svenskkt Legendarium. Efter gamla handskrifter af  G. Stephens 1847—1848) Anm: Förslag till översättning: Han hade könsumgänge med sin styvmor.


(svr) mild svordom.


(sk) snorkråka. Allmänt om finne, böld, acne.


1(sl) kvinnligt bröst. 2 (sk) tölp, skurk.


(sl) 1 kvinnobröst. 2 bobbishållare; behå. Enligt Roger Hansson i Järfälla är ”det uppenbart att de här orden är besläktade med ett gemensasmt indoeuropeiskt rotmorfem för något ’runt’: bobba, bubba, bomb, pumpa. poppe osv.”


(smn) uttryck efter amerikanskan Lorena Bobbitt som natten till den 23 juni 1993 skar av sin makes, John Wayne Bobbitts, penis med en skarpslipad kökskniv. Detta efter en lång tids misshandel och sexuellt tvång från mannens sida. Den avskurna lemmen syddes fast och blev snabbt funktionsduglig igen. Som bevis på detta spelade John Wayne in porrfilmen ”John Wayne Bobbitt...Uncut!” Birgitta Rubin skriver i en artikel Upptrappat krig mellan könen (DN Kultur 11/3-1994)) om följderna av denna ’kastrering’: ”Dådet förra sommaren har genererat en mediecirkus utan jämförelse. Och i ’Bobbittmanians’ kölvatten har hämndlystna kvinnor ’bobbittat’ från USA, Kanada, Västtyskland och Turkiet till Filippinerna, Indien, Kina och Zimbabwe. En kvinna hällde syra i knäet på sin man, en annan tuttade fyr på den otrogna saken, en tredje avlägsnade sig med makens testiklar och en fjärde står åtalad för mord efter att den kastrerade mannen dött av blodförlust.”


(sl) kvinnobröst. Från engelskans boobies, boobys; bröst.


(sl) kvinnobröst. Jämför babombas.


(sl) fitta.


(sl) fitta. Boball är en finländsk variant av baseboll. Brukar kallas Finlands nationalsport.


1 (so) även kåtbock, horbock*. nedsättande ofta om äldre starkt erotiskt intresserad man.  "Åh fy fan ,den jävla kåtbocken vill sätta på dig, sade pappa." (Maria Maunsbach: Lucky Lada och jag. Natur & Kultur 2022)  2 (sl) ”homosexuell man.”  (Kotsinas 1998) 3 kille som knullat runt med alltför många tjejer. Även benämnd kung, hjälte, hingst, horbock, player* och  Casanova* av imponerade killkompisar. 4 bock (so); förförare. 5 bock (för sl) skit!


(sl) bocka dig så jag kan stocka dig;  knull bakifrån. Se även stocka.


(nyo) enligt SAO (2013): ”En person med sexuella mål att uppnå som den sedan bockar av.”


(sl) lösaktig man.


(sym) kuk. ”Hon kastade sig ner på sina händer och blev så utom sig av girighet efter denna bocksvans att hon svimmade och måste läggas till sängs.” (Aretino 2008) Se även svans.


(sl) kroppsbyggare. Strypa en bodybuilder; skita.


(åld o so) odåga enligt Swedberg (1720-t). Jämför bov.


(sl) knulla.


1 (sjö sl) bröst hos Langenfeldt (1947) och Gibson (1978). Bogen är den främre, buktade delen av fartygssidan. SAOB har bog ”(föga br) om skuldra l. skuldrorna o bröstet hos människan ’bred över bogen’ .” 2 bog; bög. Från spelvärlden där prickarna över ö:et försvinner.


(uttalas båga) vanligt knullord i finlandssvenskan.


(sl) vänster om bogpropellern; bög, homosexuell. Se även propeller.


se bog.


(sl) kuk. Spira som sticker fram från ett fartygs förstäv. Se även spröt.


(sl) bakom bogvisiret; bög, homosexuell.


(sam) kuk.


(sl) pluralis bois. Ord använt i HBT* och i butch-femme* förhållanden för att beteckna någons sex- o könstillhörighet.


(data) ”att ha sex med”. Även benämning på nätfest i största allmänhet.


(för sl) hanrej*.


(sl) från turkiskan; bajsa, skita.


(för sl) åt helvete!


(so) tjej som helt går in för skolarbetet.


(dial) bröstvårta* hos man. (ORB)


(lmo) sätta sig på sina tre bokstäver; sätta sig på sin r-ö-v. I YA (22 aug 2017) fanns följande lilla notis med rubriken: "Äggkastning och klotter på villavägg." Där står bl a att "någon under natten kastat ägg och klottrat på en av husets väggar. Tre bokstäver hade sprejats på väggen."


(lmo) det rör sig om ett s k  teleskopord, d v s ett ord som består av  delar från två ord i det här fallet  bokstav och djävlar. "Krossa bokstävlarna" skrev Gunnar Ekelöf (1907—1968) i diktsamlingen sent på jorden (1932). Anders Svensson (2020) berättar att Ekelöf i sin författardebut använde ordet bokstävlarna tre gånger och skapade med det ett hapax legomenon  grekiska för något som bara sagts en gång.  "Den moderna betydelsen är ett ord som bara förekommer i en enda text, hos en enda författare eller en enda gång i ett språk."  Så här kunde det låta i ett utdrag: "krossa bokstävlarna mellan tänderna gäspa vokaler, elden brinner i helvete kräkas och spotta nu eller aldrig jag och svindel du eller aldrig svindel nu eller aldrig. vi börjar om"


(Hls) "brunstig* om suggor"  (Ordbok Öfver Helsing-Dialectern 1841).


(åld) ha (otillåtet) könsumgänge. Vanligt i äldre ordböcker och i bibelöversättningar fram till 1917. Av lågtyska bôlen (tyska buhlen); ha samlag, till bôle; broder, vän, älskare. Ursprungligen troligen ett smekord. Urgermanska bolja; brunstig, och isländska boli; tjur. Enligt SAOB (5:1925) står ordet också för ”köttslig beblandelse med djur; öfva tidelag; äfv,: öfva sodomiteri”. Kindblad (1867) har med bolande, ’olofligt könsumgänge’. Enligt SO är ordet ”hist.: sedan 1498 (Stockholms stads tänkeböcker)”. Swedberg (1720-t) har bolare, boleri och bolersk.  Det sistnämnda förklarar han med adulterinus; äktenskapsbrott. "En bolersk qwinna känner man uppå hennes otuktiga syn och uppå hennes ögon.” (Syr 26:12, Bib 1703) ”Och bolade medh alla dägeliga karlar i Assyrien, och orenade sigh medh allom theras afgudom, ehwar hon til någon uptänd wardt.” (Hes 23:7 Bib 1703)

I Bibel 2000 talas det istället om horande och horkonster. ”Han straffar dig i din girighet, din grymhet, din maktlystnad, liksom han förut straffat dig i din lusta, då han lät en annan man bola med din kvinna.  ’Välj dina ord!’ röt herr Markurell ursinnig. ’Snuskpelle’!” (Bergman 1919). "Gå inte dit opp te den härgårdn, för här bor la själva Faen. Mej har han bola, så att Fan måtte ha't. Arselet är som ett bulthjulsnav och det rinner ur ett som en lervälling, sa'n." (Folksagan i Sverige 2 s 454) "Anna och hennes Johan var på väg att ta över familjens gård, och ryktena om boleri, om otrohet, hotade nu bolet deras gård." (Hassan Jansson, K/ Lindström, J  2018)

Också bolskap som i följande citat från Thunander (1992): ”Tor Nilsson hade haft ’bolskap med skogsrået i 8 års tid’ när han blev svårt sjuk. På sitt yttersta bekände han saken för hustru och för kyrkoherden, som visserligen gav honom sakramenten men inte tillät att han begravdes bland ärligt folk på Fröderyds kyrkogård.” Jämför bolerska; liderlig kvinna, hora, häxa, som i ’djävulens bolerskor’ samt bolare (so); horbock.

Att ett ord, som Markurell så sent som 1919 reagerade på med ordet snuskpelle, idag återfinns både som ett strumpmärke, firmanamn och som efternamn på brevlåda i skånska Ravlunda, visar hur snabbt ett ords status kan ändras. Varför glöms den gamla ursprungliga betydelsen av ordet bola bort bara på några decennier? Det enkla svaret är att ordet inte används längre. Av någon anledning kommer det ur bruk. Men varför är omöjligt att säga. Outgrundliga äro ordens vägar.

Nu (2010) verkar bola; ha samlag fått nytt liv då det återfinns bl a i en ordlista på nätet, Svenskt Chattspråk (danska-svenska.se) utarbetad av Öresunds Översättningsbyrå.


se under cohabitera.


(dial) enligt Ordbok över Nösslingemålet om "ko som uppför sig som en tjur". Se vidare under bola.


(åld) Swedberg (1720-t) har "bole; adulter (lat) böjd form bola*; äktenskapsbrytare, förförare, älskare".


1 (sym) snabbknull. ”En snabbis medan barnen tittar på barnprogrammet är ofta enda chansen för stressade småbarnsföräldrar att få till det.” (Serien Elvis i Metro mars 2009) Bolibompa är ett populärt barnprogram sedan 1990-talet först i TV 1 och sedan i Barnkanalen. ”Nej, det är det vanliga bolibompandet, sa Adolfsson.” (Persson 2005) Författaren  använder här ordet för ”vanligt standardsex”. 2  bolibompa, bollibompa (sl) kvinnobröst.


pluralis ballar (dial o sl) 1 se ball, balle, ballar. Germanskt ord till en rot med betydelsen svälla. Samma ord som ball, balle* och engelska ball. Spela boll; leka med ballarna.  Finns också i samband med 2 boxboll, golfboll; testikel och bollar; testiklar. ”Hon sitter och smeker mina bollar. Ni borde få smisk.” (Förbjudna drömmar 1993) ”Där lät han mig genom det mjuka höljet tydligt känna på innehållet, ett par runda bollar som tycktes leka därinne och skickligt undgå varje tryck, också det mildaste, utifrån.” (Cleland 1965/1749)

Teratologen (1998) har knotterbollar. Jämför knottra; liten upphöjning på huden. ”Gud hur jag ändå sakna hans gulliga snopp, den skrynklit sladdriga, å dom modstulet dinglande knotterbollarna, torra som sandpapper å nästan helt hårlösa!” 3 bollar; bröst där det står för leka med, eller smeka en kvinnas bröst. Även badbollar, charmbollar, glädjebollar, pingisbollar, skinnbollar och tennisbollar. ”Han: — Ska vi spela boll? Hon: — Med mina eller dina bollar?” ”Dom har såna där bollar på framsidan också. Bröst kallas det.” (Zebaot X 1995)

"Dåvarande moderate partiledaren reste och hade mycket att tänka på, så han insåg att han glömt var han var. Därför frågade han servitrisen: 'Är detta Bollnäs?' Servitrisen var van vid att manliga kunder kommenterade hennes kurvighet, så hon svarade argt: 'Ja tänk att det är det. Och längre ner ligger Storvik men dit kommer du inte oavsett hur mycket du anstränger dig'." (inskickat av filmaren Göran H.I. Johansson i Lund)? Se vidare under vik. 4 ”Hon har svalt en (fot)boll,”; blivit gravid. Norsk slang har ”å gå rundt som en fotball”, ”å ha en fotball i buksa”; om att vara gravid. 5 boll, båll (dial); osnöpt. (ORB) Se snöpa.

pingisbollar, skinnbollar
tennisbollar
badbollar, charmbollar, glädjebollar


(da) knulla. ”Att bolle er blevet det almindeligste (vanligaste) slang for seksuelt samkväm (umgänge), men ordets betydning er ikke altid entydig: som regel tænkes der på et egentligt samleje kulminerende med orgasme: men også forskellige slags petting omtales under tiden som ’et bol’.” (Graugaard 2001) Som svensk bör man akta sig för att bolla idéer med danskar.


(dial) ORB har ”skällsord till kvinna, ’bållhårsa’.”


(sl) behå. Jämför boll (3).


(sl) kuk. Jämför kö; käppliknande redskap som man stöter på bollen i biljard.


(sl) stenhård kuk. Jämför basebollträ.


(sl) grov stång. 1 kuk. Bommen bommade; satsen uteblev. ”Fröken börjar tafsa på Jean så att denne ånyo hissar storbommen.” (Grafström, Kärlek 11/1969) 2 vara på bommen; vara gravid. ”Ett förfulat, negativt och ofta förnedrande uttryck för den gravida kvinnan.” (Hertha 4/83) Enligt Gunilla Byrmans (1989) skånska sagesmän står  ”han har gjort henne på bommen” för oavsiktlig graviditet. Jämför gå på bommen (sl); tigga och komma på bommen; komma på fall, förfalla.


se boom boom.


1 (sl) ljudlig fjärt och stinkbomb; ljudlig och luktande dito.  I USA talar man om ”Our Fart” (Vår Fjärt) i samband med atombomben. Neutronbomben, den som dödar levande ting men skonar döda, beskrivs skämtsamt som S B D (Silent But Deadly); ”tyst men dödande”. ”Det fanns en kille som var fisarnas Linné i det han hade katalogiserat dem på följande sätt: 1. Bomben, en rejäl samlad detonation med stor överraskningseffekt. 2. Den krulliga, ganska ihållande, som ljudet av en tvåtaktare. 3 Den lömska, tysta men extremt illaluktande.” (Kallifatides 2010) 2 exploderande bomb; explosiv avföring. 3 (sl) bomber, atombomber, silikonbomber, hallonbomber mest om stora, snygga kvinnobröst i  ”vicka bomber hon har, rena dynamiten eller sexplosionen”. ”Jag granskade Ebbs bröst genom trikåklänningen. Ingen fara, sa jag, dina bomber skulle hålla uppe en potatissäck. Hon hade faktiskt ganska stora bröst för att vara så smal.” (Boije af Gennäs 1991) ”Jag tog av mig min tuffa jacka och såg hur kontrollanten checkade mina utstående bomber.” (Oravsky: Sex för trettioåringar. Subaltern 3/2006) Bombnedslag; attraktiv kvinna, snygging.

4 bomber och granater (euf) svordom, explosivt uttryck. "Först ut var Per Kellberg med fyra album 1960—62 (översättning av Hergé Tintins äventyr) och det var där som 'bomber och granater' förekom första gången." (Wahlberg 2020) Wahlberg vet också att berätta att uttrycket finns belagt "som svenskt kraftuttryck sedan 1791". Se även  under granat.  "SvT misshandlar oss så in i bomben". (Lasse Cronér, programledare för Dobidoo  i TV  med anledning av att hans göteborgsbaserade program, enligt honom,  missgynnas på bekostnad av stockholmsbaserade produktioner.)


(sl) ”bajsa”. (Kotsinas 1998) ”När han bombat färdigt, drog han igång en skinnbanjo*.” (Drougge 1996)


(sl) knulla. Slangopedia.se, där uttrycket hämtats, menar att ordet teisen uttalas tajsen och är en ombildning av tiz*. Enligt samma källa  annvänds uttrycket flitigt i mindre skånska orter som Skurup.


(euf) med bombage menas den defekt hos konservburkar som får lock och botten att svälla upp, och det som händer vid öppningen av en dylik burk kan liknas vid ett anfall av diarré.


(sl) bajsa, skita.


(lmo) ett extra lager toapapper i skålen som skydd mot stänk vid skitnedfall. Se även matta.


(sl) hängande kvinnobröst.


(sl) en sexig, attraktiv flicka/kvinna. "När jag var fem ville jag ligga med en avlägsen kusin som jag tyckte var snygg, ett superbombnedslag." (Kalmér 2024 s 84)


(svr) enligt Språktidningen (4/2018): "Den vanligaste jamaicanska svordomen återkommer om och om igen. Från början  syftar på ett tygstycke som användes som mensskydd".


är ett skyddsrum eller en bunker som tål ett bombnedslag. Även  ”absolut säker”. 1 (sl) kondom, knullgummi; skyddar mot explosion. 2 kuk som är garanterat avfyringssäker, som man bombsäkert kan lita på.


(sl) bollar, pungkulor.


(sl) kvinnobröst.


(sl) kvinnobröst. Jämför bomber.


1 preventivmedel*. ”Talmudisterna behandlade frågan, om en kvinna finge förebygga havandeskap och i Thosaphia finnes ett ställe, där det säges, att hon i vissa fall finge begagna bomull härför, eller då hon vore yngre än 12 år och förlossning vore livsfarlig eller då hon hade ett diande barn.” (Nyström 1921) Talmud är judarnas efterkanoniska samling av de skriftlärdes stadgar, lagdiskussioner och skriftutläggningar och Thosaphia eller Tosefta är hebreiska för ’tillägg’. 2 (sl) fitthår.


(sk) enligt Ohlmarks (2004) ”låtselatin”  och ”Vet du va de e forr en blomma, Bonafis luciárila? — Nääe. — A, din dumme fan, de e ju den varrsta stinkadoran i helaste blommevarrlden: Bonafis luktar illa.”


(för sl) bög, homosexuell.


(sl) av franska bonbon; gottgott. Här om kvinnobröst. Fransk slang har också bonbon; klitoris och bonbons; testiklar.


(sl) (från engelska bonding) innebär att man på en djupare nivå anknyter till varandra själsligt eller känslomässigt. Så kan t ex två vuxna bonda genom att ha sex med varandra. ” - Men du vet hur det blir när man har jobb ihop, man blir lätt lite outspoken och börjar bonda. - Du menar knyta kuk?” (Drougge 2011)


(eng) träldom, slaveri. Erotisk lek som innehåller sadomasochistiska* aktiviteter, t ex att den ena parten binder eller ’tvingar’ den andra. I engelsk slang talar man om B and D ”Bondage and Discipline” en form av sadism* och masochism*. ”Uppfylla fantasin. Du vet, händerna fastbundna med skärp, bindel för ögonen. Kan inte se nåt och hon rider dig, snappa med munnen efter hennes bröst. Mitt i tar hon en scarf till, tar den och virar runt din hals — stryper— rider hårdare.” (Skantze 2001)


(åld) Allan Pred (1990) berättar från forna tiders Stockholm att bondarsel är ”ett bröd som säljs till bönder som hade kommit till Stockholm i affärer. Det säljs i ett bageri på Norrmalm nära den plats där merparten av bönderna hade sitt nattkvarter vid besöken.”


(sl) fantasilöst rakt-på-sak-knull utan avancerad teknik och förspel utfört i den s k missionärsställningen*. Att bonden fick klä skott här, beror säkert på att bönder av stadsbefolkningen ansågs inskränkta, dumma och fantasilösa. Jämför tysk slang den kalten Bauern begraben;  ”begrava en kall bonde”; ta ett rövknull.


(sl) ståkuk. Från engelska bone, boner med samma betydelse.


se under bång, bånge.


(sl) kuk. En sorts afrikansk handtrumma.


bonkaknålle bunkaknålle bonkaknulle bunkaknulle bonkbuster

(sl) 1 knulla. Även bonkaknålle, bunkaknålle, bonkaknulle, bunkaknulle och bonka bäver; knulla. Ordet funnet i artikeln Celibat-Sagan av Susanne Backman (CupidZ nr 9/1991). Där talar hon bl a om utbonkad; utknullad och försvarar sin celibattillvaro genom att, inför sina KPML(r)-kamrater, hänvisa till sina marxist-leninistiska idoler: ”Jag vädjade: ’Ja men, Marx skulle tyckt att celibat gagnade kampen’ eller ’Tror ni Castro skulle vunnit folkets förtroende om han bonkat hela nätterna?’ och fick svaret att Marx var en fördömd horbock som våldtog husjungfrun inför sin ena dotters åsyn samt att Fidel Castro var Cubas smitthärd nummer ett.”   Lind (2016) har skånska bonkaknöll, bunkaknöll och bunka med betydelsen gruppsex. Bonka kan möjligen härledas till dialektordet bonka-lag som, enligt Rietz (1867), betyder ’personer som äta ur samma fat’, och ’hvarjehanda gemenskap’ men troligare är att det kommer från engelsk slang bonk; knull. Se även bonkbuster. 2 folkmun.se har bonka; bajsa.


(eng sl) av bonk,bonka; knull, knulla. I  artikeln "TV-succen om sex och pengar är en varning." (SvD Näringsliv 28 oktober 2024) förklarar artikelförfattaren Katrine Kielos ordet: "Bonkbuster är ett av den brittiska engelskans bättre ord. På 1980-talet blev det i England nämligen nödvändigt att slå ihop ordet för bästsäljare 'blockbuster' med verbet 'to bonk'. 'Bonking' är ett smått överklassigt ord för sex eftersom det mer folkliga ordet 'fuck' inte kunde skrivas i tidningen."  Det var författare som Jackie Collins och Jilly Cooper som dominerade med böcker om sex, pengar och synd, menar Katrine Kielos och fortsätter "Bonkbusters är inte romantik. Eller det som vi i Sverige kallar tantsnusk. Dessa böcker handlar inte om  par som mot alla odds får varandra. 'Bonkbusters' är snarare makt, sex, trädgårdsfester, politik, labradorer och hästhoppning ofta i det så kallade 'aktiemäklarbältet runt London."  Se även bonka.


(sk) knull, samlag.


(sk) Ohlmarks (2004) har ”nattfjäril* i Lund som specialiserat sig på den under marknadsdagar gästande allmogeklassen.”


(sl o so) från engelska bonus whore. Att till max utnyttja alla bonuserbjudande i t ex en affär eller på ett casino.


(sl) förklaras i slangopedia.se ”Samlingsnamn på när någon oväntat för in ett finger i sin partners analöppning vid sexuellt umgänge. Härstammar ursprungligen från ställningen ’doggy style’ när (oftast) mannen penetrerar kvinnan vaginalt bakifrån, då hon står på alla fyra, med sina händer på hennes skinkor. Mannen för då in en av sina tummar i kvinnans analöppning”. Se även tumme.


(sl) från engelskan. Kvinnobröst. Crawford (The Blue Book) menar att boobs ”troligen är det mest använda ordet för kvinnobröst bland både män och kvinnor i USA”.  Ordet är gångbart sedan ca 1910. Boobies och boobs ligger till grund för samtliga liknande svenska slangord t ex boobisar, bubbisar, baboos.


(sl) kvinnobröst. ”Jag har också velat vara androgyn*, men jag är så djävla trött på det — de här boobisarna kan liksom inte gömmas undan.” (Susanna i På tal om fett. Ottar 1/2011)


se boobies.


(sl) 1 kvinnobröst. 2 Amerikansk slang har boom-boom; sex. Uttrycket vanligt i sydostasien i bordell- och sexköpssammanhang. Det förknippas med länder som Thailand, Kambodja och Laos. Boom boom har troligen skapats och använts av  prostituerade med dåliga kunskaper i engelska. Det är så mycket enklare att säga "You boom boom? till en tänkbar kund än att t ex fråga; "Would you like to have intercourse with me?"  3 boom-boom parlor; bordell.


(nyo) ordet boomer förekommer främst i Ok boomer som Tove Larsson i Frågor och Svar (F+S) i Språktidningen 3/2020 menar är "ett något nedlåtande uttryck som brukats flitigt på nätet det senaste året i humoristiskt syfte, ofta som enda kommentar till ett foto.  Ordet används främst av yngre personer för att avfärda äldre personer ur 'babyboomgenerationen' — så kallade boomers — när de yngre upplever att dessa har gjort ställningsstagande som är trångsynta och dömande."

Uttrycket OK boomer spreds snabbt under 2019 och var det svar den nyzeeländska parlamentsledamoten Chlöe Swarbrick (f 1994) gav till en häcklare under en debatt i parlamentet.   Som boomer räknas personer födda från 1946 och 1964 men ordet brukas också om vuxna i allmänhet.


(sl) kvinnobröst.


(sl) från amerikansk slang booty; arsle, bakdel och call; söka eller ringa upp. Syftar på en tillfällig sexuell förbindelse där det hela oftast sker på den ena partnerns villkor. Jämför hemsläp och KK.


(lmo) snygg rumpa från engelskans delicious; snygg, läcker.


1 (sl med dial urspr) bröst. Hos Nilsson Piraten (1946) heter det: ”—Ska du ha bopp? arpades Loppan kokett med sin smed och tog en ny karamell.” Enligt Öhrn (2005) får man veta om man tillfrågar äldre skåningar att uttrycket ”Ska/vill du ha boppe?” var något som mödrar sa till sina spädbarn då de gav dem bröstet. 2 bopp (sl) kuk.


knulla; ’eget ord’ enligt uppgiftslämnaren 26-årig man. Boppa var annars i min barn- och ungdom detsamma som att ’spela bebop’; en jazzstil som slog igenom på 1940-talet. Därav boppare om anhängare till denna stil.


(sl) kvinnobröst. Möjligen från engelska boppers med samma betydelse. Roger Hansson i Järfälla menar att ”det torde handla om en variant av ’poppe’ (bl a Värmland), ’pape’ (bl a Dalarna) etc., ett ord för bröstvårta som finns i många varianter.”


(sl) behå*. Jämför hållare.


(sl) borda en brud; knulla. Sjöterm för lägga till vid, äntra en båt.


franska bordel, av fornfranska bordel; brädhus, liten gård, diminutiv av borde; koja. Av germanskt ursprung och besläktat med bord;  bräda, bräde. Enligt NEO ”hist.: sedan 1665”. Eftersom de medeltida bordellerna oftast förvisades utanför stadsmuren kan bordell också tänkas vara en diminutivform av borde; ett friliggande hus utanför ringmuren i motsats till maison; ett hus inne i staden. Ibland kunde bordellerna också ligga vid stadens vallgrav och vårt ord skulle med tanke på detta även kunna härledas från bord och eau och betyda ”i vattenbrynet”. Enligt Lennartsson (2019 s 118) ska "engelskans brothel vara inhemskt och syfta på en eländig varelse".

I Europa fanns vid medeltidens slut bordeller i varje medelstor stad, vilka stod under uppsikt av magistraten och med höga kyrkliga dignitärer som beskyddare. Bordellerna inrättades ofta i närheten av kyrkorna eller prästernas bostäder, och både kyrkan och staten fick skatteinkomster från verksamheten. Kahn (1944) berättar att det i ”Strassbourg på 1500-talet fanns cirka 60 bordeller, i början av 1800-talet hade London 1500 och Rom i början av 1900-talet 20 kontrollerade och 250 fria bordeller. I den berömda bordellstadsdelen Joshiwara i Tokyo finns det cirka 400 bordeller och omkring 5.000 geishor. I Japan har varje stad, ja, varje by sin Joshiwara och där är det lika litet oanständigt att gå på bordell som det var i Europa på medeltiden.” År 1871 fanns 175 bordeller i Paris och 30 år senare hade ytterligare 100 tillkommit. Dessa bordeller var fullt lagliga ända fram till 1946.

Vid reformationens genombrott vidtogs stränga åtgärder mot bordell- och prostitutionsverksamheten, detta i ett försök att sätta stopp för en härjande syfilisepidemi. Snart nog insåg man dock att förbud inte hjälpte och på 1700-talet tilläts bordeller och prostitution på nytt men under ordnade och kontrollerade former. De prostituerade bevakades med hjälp av bl a det s k reglementeringssystemet enligt vilket de registrerades och regelbundet läkarundersöktes. Men då man trots dessa försiktighetsåtgärder inte lyckades få bukt med könssjukdomarna och då motståndet mot legaliseringen av prostitution och bordellväsendet var stort så avskaffades reglementeringssystemet i många länder, bl a i Sverige år 1919. "De reglementerade prostituerade kvinnorna fick varken gå för snabbt, för långsamt eller uppehålla sig på gator, gränder eller andra allmänna platser i Staden mellan broarna, på Hamngatan, Norra Smedjegatan, Strömparterren, Kungsträdgården, på trottoaren utanför Operan, Hotell Rydberg eller något annat hotell." (Segerlund 2021 s 164)

I vårt land har vi, under en kort tid, haft ett fåtal offentliga bordeller. I april 1838 öppnades två kommunala bordeller i Gamla stan i Stockholm. London, som drevs av en viss Anna Carlström, låg vid Kråkgränd intill Skeppsbron och Stadt Hamburg, vars drivande kraft var änkan Maria Martell, fanns vid Järntorget. Bordellerna, med ganska höga entréavgifter, blev populära bland medel- och överklassens män men folket i gemen ogillade dem och under de så kallade crusenstolpska kravallerna senare samma år (1838) attackerades bordellerna och stängdes strax efteråt.

Ahlströms jungfrubur kallades en bordell som låg på Baggensgatan 23 i Gamla stan i Stockholm. Ägare till bordellen var en sjökapten Magnus Ahlström som allmänt kallades Ottomaniska porten, för sitt grova språk. (Ottomaniska porten kallades det turkiska riket på 1700-talet.)  Bordellen beskrevs som: ”Ett verkligt Veneris tempel med rum för prästinnor i tre våningar.” Ahlström drev bordellen mellan 1762 och 1767 men nr 23 på Baggensgatan fortsatte att vara en av stans mest kända bordeller till långt in på 1800-talet. Så här diktade Bellman i Fredmans testamente nr 48 Bacchi litania: ”Fräls mig från allan fara I Ahlströms jungfrubur/ Och från de skönas skara Med tofflor och med ur…” Uppgift från Wikipedia.

Kanske är det denna brist på offentliga bordeller som gör att vi, till skillnad från t ex Frankrike och England, har så få ord och uttryck för och kring fenomenet. Wistrand (1843) kan t ex inte komma på fler ord än horhus, kaffehus, bordell och skökohus. Wistrand vet också att berätta att ”svenskarna var så oskyldiga på detta område, att när en viss doktor Landgren i sina anteckningar under en resa råkade nämna för ett sällskap i Berlin, att bordeller voro hos oss Svenskar en okänd sak, åhörarne vid dessa ord fulla af förvåning betraktade honom, och en af dem med förundran ropade: ’Aber um Gottes willen! wie machen die Schweden es denn? Huren sie überall in den Häusern herum’?” (Men herregud, hur gör svenskarna då? Horar de omkring i hemmen istället?) Officiellt stämde nog doktor Landgrens yttrande, för, som Wistrand säger, ”svensk lag är sträng emot all lösaktighet och förbjuder uttryckligen anläggande af bordeller”.

I 1734 års lag står det också mycket riktigt i Missgernings Balkens 57:e Cap. §1: ”Håller någon sådana hus och samqväm, der otukt och lösaktighet drifves; stånde för sådant kopleri tre dagar vid kåken, och varde den tredje dagen af bödelen hudstruken [äldre uttryck för prygel på bara kroppen med spö, ris eller knutpiska] och hålles sedan till allmänt arbete i try år. Finnes någon dermed annan gång; varde sammaledes vid kåken hudstruken och arbete hela sin lifstid. §2 De qvinnor, som i sådana hus låta sig till skörlefnad bruka, skola genast gripas och i häkte sättas och sedan dömas efter brott deras, till böter, eller allmänt arbete. Komma de oftare åter; straffas de med ris efter omständigheterna.”

Men även om det i Sverige inte fanns några offentliga bordeller, så var vårt land, enligt Wistrand, "värdshuspigornas land och hvarje bättre eller sämre värdshus är i sjelfva verket en hemligt okontrolleradt bordell. Ja mångenstädes t ex i många Stockholms värdshus, äro pigornas lön och underhåll beräknade att utgå genom biförtjenster af otukt, eller så kallade drickspenningar. Smyghoreri och osedlighet öfverhufvud saknas sålunda ingalunda hos oss, oaktadt våra stränga lagar deremot.” Wistrand drar av detta den slutsatsen att ”osedligheten alldeles icke står att utrota, att så länge det finns betalande som önska att tillfredsställa sinnliga begär, det också skall finnas fala qvinnor som mot betalning gerna låta bruka sig dertill”. Erfarenheten visar, menar han, att ”oaktadt alla polisjagter, Kgl. Djurgårdens promenader hvimla af smyghoror, att Vauxhallen och Lördagsbalerna äro deras börssammanträden, att det smutsiga lefvernet i stadens smågränder, i Ladugårdslands kasernernes granskap och i de bättre och sämre värdshusen ingalunda aftager.”

Lennartsson (2001) menar att det också fanns regelrätta bordeller i stan: ”På Urvädersgränd 8, Riddaregatan 18, Nybrogatan 28, Majorsgatan 8 och Regeringsgatan 88 låg horhus som var kända av sedlighetspolisen.”

I våra dagar döljer sig ofta illegal bordellverksamhet under rubriker som massage och sexklubbar både i press och via Internet. ”Enligt tillgängliga uppgifter finns f. n. mer än 500 bordeller i Sverige. Dessa är maskerade som sexklubbar, massageinstitut etc. Verksamheten av denna typ förekommer i hela landet men en koncentration tycks föreligga till storstäderna samt södra Sverige. Prostitution i fasta lokaler tycks f.n. omfatta ca 2000 kvinnor.” (Ur organiserad och ekonomisk brottslighet i Sverige presenterad i Pockettidningen R 4/1977)

På många håll i Europa avskaffades bordellväsendet efter andra världskriget, i Frankrike bl a som en följd av att många bordellägare varit samarbetsmän med ockupationsmakten. I t ex Tyskland och Holland finns alltjämt offentliga bordeller.


kvinna som förestår bordell. Enligt SO ”hist.: sedan 1965”. "Förlöpte de på ett för självkänslan tillfredställande sätt, dröjde han gärna i livserfaret samtal med bordellmamman." (Ardelius 2009 i essän om Emile Zola.)


man som förestår bordell. ”Bordellvärdar, Alfonser, och vällustingar, som alla hafva umgänge med glädjeflickor, få i sin blick och i hela sitt väsende ett visst något, som genast förråder dem för hvarje någorlunda erfaren människokännare.” (Kress 1905) "Här ska bordellpappans pojkar sitta (ett av hans horhus såg dem födas), här får utroparns son klappa händer mitt bland nätkämpens finklädda gossar och fäktmästarns söner. ... " (Juvenalis Tredje satiren s 45) Se även  bordellmamma.


(sym) samlagsvariant där kvinnan ligger på rygg på ett bord varpå mannen stående tränger in i henne.


(lmo) lösaktig kvinna. En slampa* som knullas över ett bord. Felaktigt avstavad skylt från ett sjukhus förlossningsavdelning: Övervakning—slampa!


(sym) 1 kvinnans könsorgan. Duerr (1996) berättar att kvinnans underliv under medeltiden gärna beskrevs ”som en minneborg som den häftige älskaren tänker ta med storm” och han citerar ur den tysk-latinska 1200-talsdiktsamlingen Carmina Burana, en deflorerad pigas klagan: ”han stormade min lilla borg/ med upprest spett.” ”Den borg, som det kostat mig så mycken möda och blodsutgjutelse att erövra, kommer jag inte att åter utrymma så snart som du tror.” (Chorier 1967) 2 göra en Borg; göra helikoptern med snoppen.  Göra en Borg syftade runt decennieskiftet  på att jobba stenhårt för att ta fram en gemensam politik. Detta efter Anders Borg (f 1968) och finansminister mellan 2006— 2014. Att uttrycket senare "spårade ur", och kom att betyda något helt annat för många,  lär ska ha berott på att Borg under en  privat fest  2017 fått en blackout och hotat värden, visat snoppen och tafsat på medfestande.  Se även helikopter.


(dial) svordom. Kanske kort för borgared? Uppgift från OFS. Ordet kunde uppfattas som invektiv så sent som 1886 enligt Ekenstam (1993), som på tal om några av de första etikettsböckerna på svenska menar att ”de bär tydliga spår av etikettens ursprung inom den höge aristokratin”. En handbok gör gällande ”att den som går fort på gatan ger uttryck för låghet, något som kan gå för sig för en hantverkare eller borgare, men inte för en förnäm eller belevad man.”


(åld so) åsna. Jämför franska bourrique, åsnesto, spanska borrico och itlienska burico; åsna av senlatin burricus; mindre fuxröd häst. ”Tvi, Edra dumma Borickor!” (Bellman F E nr 62)


(sym) kuk. ”Nu i helgen skulle jag vilja ta vår flirt ett steg längre och kanske få lite drill i borren.” (Fråga Olle 2003) ”Då jag emellertid inte kan klara mig utan kvinnfolk mera än en blind reder sig utan sin stav (ty drillborren måste komma till användning, eljest skulle jag ej kunna leva), ..." (Rabelais 1966)


(sl) knulla. Han har borrat upp henne; han har gjort henne på smällen. ”Sluta, sluta, kved Ingrid när han allt hårdare borrade sig in i henne.” (Abrahamsson 1967) ”Med knäna mot taket, vader tryckta mot hennes krämiga lår, skinkorna halvt i stolen, ryggen pressad mot väggen, huvudet lutat mot samma vägg, redan nu kysst, slickad, frustande galet het och kåt, med hennes knäskålar under hans haka, skötet alldeles utåt, borrande och borrad av hans kuk; uppgraderad till flåsmaskin och skrikmaskin, till sexmaskin och Cry faller ned på knä!” (Malga Kubiak: Kapitel 2 i Subaltern Bok 2 2005) ”Mina upplevelser tillsammans med min mors tjänarinnor bekräftade allt detta, och min åstundan att genomborra Louise föreföll mig både naturlig och riktig.” (Het Kärlek 1967) Också borra efter olja om samma fenomen. Jämför olja. OFS har ”bildl ha samlag (med kvinna)”.


(dial) borrkrans. Halmviska eller dylikt, som man lindar om stenborr för att vattnet inte skall stänka när man borrar. (OFVG) Se även task (8) och kusa.


(sl) 1 borsta av, borsta över; knulla. Kaj Bom (1957) har bl a följande att säga om ordet: ”Børste (eller bøste) der er den rette form: bøste betyder at slå; i en smudsavis fra 1858 finder man den fingerede annonce: ”Enkemadamer afbørstes gratis.” 2 supa, dricka sprit. Borsta används i slangsammanhang mest i betydelsen dricka sprit, ”supa som en borstbindare” direkt översatt från tyska ”saufen wie ein Bürstenbinder”, en skämtsam ombildning av tyska bürsten; dricka. 3 borsta; onanera; om kvinna som tillfredsställer sig själv med hjälp av en borste. 4 borsta tänderna; cunnilingus*.


1 (sl) könshår; mest om kvinnor. Även rakborste; om renrakade kvinnor. 2 (dial) "börste, borste överf om cunnus*." (OFS) 3 (euf) kuk. ”Han borstar mej så mjukt och fint med sin borste. Så visade pigan hur hon menade genom att använda drängens borste.” (Palmenfeldt 1986) "När hon fick se den nakna prästen skrek hon: —Du har tagit min mans borste." (Folksagan i Sverige 3 s 830)


(sl) spela bortamatch; vara otrogen. Slangopedia.se har ”oplanerat övernatta hos nyfunnen sexpartner”. Se även skakel, hemmamatch och one-night-stand.


(dial) avliden*. (OFS)


(dial) nedsölad med spott, snor.  (OFS)  Jämför gorr i t ex gorrhynda*.


1 (euf) hon är bortgången; i början av graviditeten. Andra stadier är halvgången* och närgången*. 2 (euf) vara bortgången; vara död. Av fornsvenska bortganger. Ordet ”hist.: sedan senare hälften av 1400-talet”. (SO)


(dial) enligt Rietz (1867)  ”gå bortom åt sej”; östgötska för att göra sitt tarv*, dvs man avlägsnade sig ett stycke bort i avskildhet innan man  gjorde ifrån sig.


(åld) hädangången*, död t ex  hos Bellman ”med döden är bortviken” (F E nr 58).


(dial) hos Lundblad/Josefsson (2021) finns betydelsen rackare*, hästslaktare och torkat snor, snorkråka. Se även buse.


(för sl) herregud!


(arab svr)  ”Jag svär vid Gud/korset!"


(sl) kvinnobröst. Engelska bosom; bröst, barm.


(sl) 1 kuk. 2 farbror bosse; pedofil*.


(dial) pussig, fet, i överförd betydelse gravid. Byrman (1989) har bossug och förklaringen: ”pussig, fet, stor, osäker etym, möjligen besläktat med no dial bose; stump; fyldig, kraftig karl och bosa; fyldig, kraftig kvinde.”


(sl) se under lärka.


(åld) livmoderns* (översta del). Uppgift från Roberg (1718).


(norrl) folkmun.se har "norrlänningars öknamn på Malmskillnadsgastan i Stockholm känd som ett prostitutionsstråk".


(för sl) fitta.


(sl) strutglass med choklad i botten. (slangopedia.se)


(sl) sysslar den med som  tränger och bökar  djupt ner i sexpartnerns olika öppningar.


(sl) en ful tjej, men mindre ful än en tjej som tillhör bottensedimentet.


(sym) kuk i botten på fitta/röv.


(sl) hit räknas de absolut fulaste tjejerna.


(fisv sjö sl) rövhål*. Göran Ek, Helsingfors berättar att ”bottenventilen fanns åtminstone förr på alla fartyg och var viktig bl a vid dockning då det gällde att tappa ut det sista av slagvattnet i kölsvinet”.


(eng sl) se top, tops.


(euf) bordell (av franska boudoir; en dams finare privata salong av bouder; vara på dåligt humör) till bouder; tjura, vara på uselt humör (och därför dra sig tillbaka). NEO  har ”hist.: sedan 1811.”


(fra) bög, homosexuell. "Kungen var bougre. Alla visste det. Han kunde inte skaffa sin hustru barn." (Brunner 2020 s 293) Se även buger och bög.


(för sl) knulla.


(för sl) knulla. -ish vanligt suffix i förortsslang.


(för sl) bröst, tuttar*.


(för sl) knulla. Jämför bouna*.


(åld) i betydelsen, enligt SAOB,  om otuktig, liderlig man, liderlig sälle. Och från samma källa: "Then lättferdige bogen .. haffwer hoorkonan så heemeligen hållit. (Växjö Domkapitels Akter. Handskrift 1666.)


(fsv) bedrifva otukt. Från medelnordtyska boven. "boffwade mz hörror (horkarlar) oc orena qvinnor." (Svenska Medeltidens Bibelarbeten. Utg av G.E. Klemming del 1—2, 1848—1855)


(sl) knull där flera hål bearbetas samtidigt precis som i fallet med bowlingklotets 2—5 griphål vid spel.


(sl) skamgrepp på kvinna. Se även banangrepp.


(sl) fitta, låda*. Amerikanarna har box; könsorgan och in the box; knull samt box lunch om cunnilingus*, medan norrmännen har boksen och brødboksen, där brød står för kuk.


(åld svr) enligt Eckermann (1963) betyder box blom; för tusan” och box gök; för fan”. Som källa anger hon ’Neronius, Rebecca...link 1674’. Hellquist (1918) menar att Box blom är en biform till Guds blom och att box är en ”på tysk botten försiggången ombildning av Gotts, af samma slag som det bekanta Potz (Donnerwetter), eg Guds åska — en i Tyskland sedan gammalt synnerligen omhuldad svordom” .


(sl) 1 kalsong. 2 penis. Från Kotsinas (1998).


(eng sl) av boy; pojke och chick; tjej, brud. Benämning på kvinnor med mer eller mindre stark önskan att klä sig som män och som identifierar sig som transvestiter*.


(lmo) "pedofil" enligt Uarda-Akademiens Ordbok (Lund 1998).


(sl) kuk. Parts = delar. Se även del.


(armeniska) hora.


(sl) kuk.


(lmo) kort för Bajs På Snoppen.


(åld so) byxfisare bl a studenters och djäknars skällsord för borgare. Jämför borgarbracka. Idag betyder bracka; kälkborgare, men i äldre svenska stod ordet för byxa, en betydelse som fortfarande lever kvar i flera dialekter. Troligen kommer ordet bracka av latin bracca, braca; byxa. Skällsordet kan ha uppstått genom förkortning av skinnbracka; en sorts tarvlig benklädnad. I De sena tilläggen i Swedbergs Swensk Ordabok (Uppsala-Handskriften) nämner Lars Holm (1986) att Hellquist i Studier i 1600-talets svenska (1902) tar upp skymfordet brackefnes med tillagd not: ”n-et i fnes har säkerligen tillkommit af eufemistiska hänsyn”. Och Holm fortsätter: ”Det är inte omöjligt att Swensk Ordabok presenterar en tvilling till detta ord i feszbracka (dvs fisbyxa).”


(sk) se under brak.


(sk) Ohlmarks (2004) har ”efter Dumas roman ’Le vicomte de Bragelonne”, detsamma som på uppsvenska heter ’en dundrapart’: person med flatulens*.”


(sk) se under brak, brakare.


(dial) skita, cacare*. (OFS)


(sl) snygg, sexig brud.


(sl o ljud) om fjärt, bl a hos G:son Berg (1900). Isländska och norska braka besläktade med tyska brechen; bryta. ”Strax före läggdags lade Luther av sin sista brakare för dagen, tog sin hustru på brösten och skämtade muntert om att den baskiske gudsnarren (Ignatius av Loyola) äntligen fått sitt rätta bruk, nämligen som laxativ i Lutherland.” (Hallgren 1983) Här anspelas på anisosperma, vars bittert smakande frön i större doser var bra som avföringsmedel. I sitt hemland Brasilien kallades denna anisbuske för Faves de san Ignacio; ignatiebönan.


(sl) knulla hårt.


(dial) Rietz (1867) har dels ”duktig stöt, hård puff”, dels ”crepitus sonorus”; ljudlig fjärt. Därtill exemplet: "Han dro tell en brakadunt.” (Vb).


se brak.


(sl) ända, rumpa. Se även brak.


(dial) även brakskita och braksmällskit. Fjärta, släppa brakskitar. (OFS)


(sl) se brak.


(sl) hörbar fjärt enligt Thesleff (1912). Se även braxen.


(sl) 1 ljudlig fjärt. I DN 18/8-1983 berättar Anderz Harning i kåseriet Den gemensamma brakskiten, om jympadirektörer förr. ”En och annan hade verkligen varit en god soldat och kunde därför tillåta sig att vara kamratlig mot sina gossar: ’Kom ihåg kamrater, bygelhästen kan vara som slaget vid Narva bara man släpper av en brakskit just i upphoppet.’ Eller: ’Låt oss göra honnör och sen fläskar vi på med handbollen mot grannskolelaget. Sparka dom på bena när domaren tittar bort. Och glöm inte den gemensamma brakskiten före matchen’. Som gott föredöme lade fältmarskalken av en rökare som kunde ha fått en karolin att darra.”

Några röster kring ordet: ”Kraftfullt, trevligt att säga, ligger bra i munnen” (man 25) och ”överdrivet ord” (man 26). Alf Palfjord i Borås (f 1929) menar att ”rent lokalt vill man inte använda brakskit istället för fjärt eftersom man här uppfattar det som ljudlig diarré och då kan man tro att vederbörande gjort i byxorna”. 2 enligt Wiklund (1999/1940-t) om rap, rapning i lura aschlet på en brakskit


(lmo)  byxor.


(lmo) fiol (skämtsamt). (OFVG)


(sl) ljudlig fjärt, brakare*.


(sl?) 1 fisa. ”Verbet bralla i betydelsen fisa har jag vuxit upp med sedan jag föddes. Det var min far som använde ordet som en självklarhet. Jag är inte säker på om jag hört andra använda det, men för mig har det alltid varit naturligt. Min far var född 1912 och växte upp på Söder i Stockholm, det är möjligt att det är stockholmsslang?” (E-post från översättaren Jan Stolpe 7/11-2000).

Fyra år senare (24/11- 2004) meddelar Jan Stolpe att han stött på ”tre av varandra oberoende källor som visar att ordet existerar även utanför mitt (egentligen min pappas) ordförråd”. Och, fortsätter han: ”I Hans Gunnarssons roman En djävla vinter (2003) läser jag på sidan 170: ’Vinden brallade i och snön yrde över vägen’. Jag studsade högt när jag råkade på stället första gången. Och döm om min förvåning när jag bara några dagar efteråt såg ett nyhetsreportage i teve från Norrbotten: vägen mellan Kiruna och Narvik var avstängd på grund av snöstorm, och reportern intervjuade en vägröjare uppe i Abiskotrakten som talade om att vägen yrde igen på nolltid nu när ’det brallar på så här’. Nu i november träffade jag en gammal erfaren seglare på ett varv här i Stockholm. Han berättade om olika segel, och plötsligt talade han om vikten att reva snabbt när ’det brallar på ordentligt’. Han var stockholmare.”

Ordet används ofta av seglare och vindsurfare med betydelsen blåsa, blåsa ordentligt. ”Vinden brallade i (på).” Hästmänniskor använder också ordet men då för bete sig spralligt, ostyrigt. ”Hästen började bralla och kastade av mig.” Jämför intima plagg. 2 (sl) styv i brallan (byxan); vara kåt. ” Morfar var i alla fall lika styv i affärer som han var i brallan ...” ( Söderblom 2015)  3  ha myror i brallorna; vara lösaktig.


(sl) när kuken står i  givakt (spänd, stram) i byxan (brallan).


(sl) flicka, snygg, sexig tjej. Av brallor;  flicka i långbyxor. Lars-Gunnar Andersson (2021) har ordet belagt från 1949 och  ser en möjlig koppling till bralla; byxor och bralla sig; göra sig till. "Hur denna betydelseöverföring gått till är långtifrån självklart, men det började nog med 'elegant dam i byxor'."  Se  också intima plagg.


(sk) briljera. Ordlek på brallor och briljera.  Ohlmarks (2004) har: ”från början folketymologi för brallor: när fruntimmer började bära trosor under kjolarna ansågs det länge som skryt.”


(sl) 1 bralta; släppa en långdragen och högljudd bralt; prutt, fis. 2  bralta; kåta av sig.


(sym) 1 släcka branden; kåta av sig, få förlösning från kåtheten. ”Som jag sade tidigare skulle våra libertiner, omgivna av sina fruar och dessutom av många andra objekt av båda könen, under tiden lyssna, bli upphetsade och slutligen släcka branden, som berätterskorna tänt, antingen med sina fruar eller med dessa olika objekt.” (de Sade 2005/1785) ”Äntligen var striden slut, och jag måste medge, Octavia, att aldrig har min lillas älskogsbrand så fullständigt släckts vid en enda kärleksakt.” (Chorier 1967) 2 syfilis. Se vidare könssjukdomar.


(eng sl) kallas det när den undergivne i ett D&S förhållande (Dominance & Submission*) märks med heta metallbitar som efterlämnar brännmärken.


(lmo) 1 vara med i brandkåren; avbrutet knull med anspelning på att brandkåren förväntas rycka ut i tid. Se även coitus interruptus. 2 om dum, korkad person i uttrycket larmet går men brandkåren sover.


(sl) 1 lille brandmannen; kuk. 2 leka brandman; ejakulera, pissa.


(sl) kuk.


(sl) kuk. ”Hon avskydde denna gräsliga, gigantiska brandslang, som hon mitt i sin rädsla för branden råkade att få se och som till synes innehöll outtömliga mängder urin.” (Meurling 1973:1) Jämför slang.


(sym) fitta.


(sl) 1 fitta. Tända en brasa; sätta en fitta i brand. Brasunge; sexig kvinna. 2 bak, röv, sätta sig på brasan. Också ta dig i brasan och ryck mig i brasan; uppmaningar till någon att sticka eller försvinna. Kanske har brasa i betydelsen bak något att göra med det gamla bruket att den frusne vände baken mot brasan för att värma sig. Brasvärmen gick då över i bakvärme och de båda begreppen blev synonyma. En annan tänkbar koppling är den värme som strömmar ut från denna kroppsdel, t ex när någon sitter på en stol. Brasan kan också tjäna som erotisk eldgivare: vilken skön brasa hon har!  3 stoppa/peta in en pinne i brasan; knulla. ”Peta in en pinne i brasan, älskling.” (Drougge 1994)


(sl) elda på för fullt, köra hårt. 1 skita. 2 fjärta. 3 knulla. ”Ligga upp mot vind, det går inte i längden. Nej, brassa fullt du, bara, och du skall få se att allt blir bra igen.” (Strindberg 1884—1885) ”Och därmed brassade han upp och jag kom mig ej för att taga emot utan han lagade allting klart och gick på hurtigt.” (Hallenstierna 1972/1700-t)


(sl) dass, toalett. Jämför svensk dialekt brasa, brassa; braka, till en germansk stam brass-, av ljudhärmande karaktär precis som brak. Jämför också brass; mängd, hög, av lågtyska brass med samma betydelse. Se även moj.


(dial) i Småland för braka, fjärta, enligt Rietz (1867).  Braska, brassa; knaka, braka och norsk dialekt braata; bullra, larma.


(sl) kuk,  korv*. ”Enligt Mackan är han lika fingerfärdig med sin egen Bratwurst som han är med chorizon och stångkorven i slaktdisken.” (Lodalen 2003) ”Tyskens bratwurst är oftast hård som Kruppstål och han går in för att tillfredsställa sina kvinnor med typisk germansk effektivitet — inte med någon större fantasi alltså, men desto mer viljestyrka.” (Sextoppen i Europa. Aktuell Rapport 1/ 2005)


(sl) lägga av en braxen; ljudlig fjärt, brakare. ”Det passar sig faktiskt inte att braxa i damers sällskap, förebrådde jag honom vilket endast fick nya vämjeliga odörer och fler sadistiska skrattsalvor som följd.” (Drougge 2001) Enligt Gibson (1969) kan brax, braxen också betyda byxor, brackor, vilket skulle kunna förklara ordets koppling till brakare. ”Han släppte ur sig en långdragen dov brax och så ett förnöjt stönande.” (Drougge 1997/ 2003) Se även braksen.


(sthlm sl) byxor.


(dial Hls) bröst, bricka*.


(dial o so) om fet person. "Vi befinner oss i en medeltida bondstuga nära Köpingsvik på Öland under de svarta småtimmarna någon gång kring år 1100, på kung Inge den äldre— eller som han också kallades—Inge Bredarsles tid." (Lindström 2021 s 181)


(lmo) lägga bredband; skita.


(euf) ta hus i  varma breddgrader; ta hus i helvete dvs gå alldeles fel, galet. "När partiledaren Jimmy Åkesson intervjuades av Morgonpasset i P3 i augusti i fjol sade han 'hade jag varit chef här hade jag lagt ner P3 direkt'' Det tog hus i varma breddgrader..." (Tove Lifvendal  i ledare om Public service SvD 21 maj 2019.)


(sl) tjock, bredrumpad person.


(dial o so) grov och oanständig i talet. (OFS) Rietz (1867) har  bred i munn, bred i skedhålet; om den som inte kan hålla munnen utan pratar otillbörligt.


(dial o so) om den som har stor, bred bak. (OFS) Se även stjärt.


(dial) bredvid, vid sidan om. 1 älskare också kallad bredvedersgubbe. 2 frilla* eller bredvedersgumma umgicks med gift man. 3 utomäktenskapligt barn, oäkting s k bredvedersunge. Uppgift från OFS.


(sl) hoppa bredvid; vara otrogen. Se även skakel.


(sl o so) om tjej, brallis.


(sl) sära på benen. Se även bresa (2).


1 (dial) geita e i bresa; geten är brunstig. (ORB) 2 bresa;  sära på benen (Svealand och Götaland). Finns även i dialekt formerna gresa (sö Götaland) och vresa (v Götaland).  "Jag kom ut på bryggan och på ett akterdäck satt en kvinna, Marina hette hon faktiskt, och bresade med benen."  (Kalmér 2024 s 159) Jämför breka.


(sym) sätta sigillet på brevet; knulla.


se inkast.


(sym) fitta. Något det stoppas i. Se även låda (1) och inkast.


(lmo) häftigt diarréanfall, där allt kommer på en gång precis som när en av postens gula brevlådor töms.


(sl) om platta bröst efter bricka i t ex namn- eller spelbricka; ett platt litet föremål. Ordet finns hos Gibson (1969) ”få en knuff mitt i brickan”. Enligt SAOB är bricka avledning av substantivet bringa. Carling (2005) har spårat vårt ord i ett flertal europeiska romanidialekter som brek (Italien, Tjeckien, Österrike), breko (Italien) och berk (Polen), lånat från persiska bark, birkat; bröst.


urnordiska bringo, fornsvenska bringa; bröst, barm hos båda könen, samt särskilt om bröstets framsida hos större däggdjur. Nordiskt ord t ex danska bringe, isländska och norska bringa. Hellquist (1980) har ordet belagt från 1538. Han jämför det bland annat med isländska bringr; kulle, och menar att ordets grundbetydelse är ”något fram- eller uppskjutande”. SAOB menar att bringa sannolikt är besläktat med brink; kort, brant backe.


1(sl) även brinna av, bränna av. Få utlösning, ejakulera. Bränna av en laddning. 2 brinna; vara kåt, vara upptänd. Anton Nyström (1921) citerar aposteln Paulus: ”Till de ogifta och till änkorna säger jag: de göra rätt om de förblifva ogifta, liksom jag; men kunna de ej vara avhållsamma, så gifte de sig: det är bättre att gifta sig än att brinna.” 3 (dial) från Jämtland kommer ”det har brunnit vid för henne igen”; hon har åter blivit gravid. Se även bränna. Uppgift från Byrman (1989).


se vestibulit.


(fno) bröst. ”briostin er þu gaft meyinni at drecka voro slik sem gimsteinar þier er cristalle heita” (De bröst som du gav flickan att dricka från var som de ädelstenar som heter kristall) (Trójumanna saga)


1 (lmo) det blåser styv bris när någon får stånd. 2 fis*. Från bris: måttlig vind*.


(sl) hora, lösaktig kvinna*. Se även lagård.


(smn) fitta. För rimmets skull.


(sl) en period, ofta i oktober, av varma och klara  sommarlika höstdagar. Här ett uttryck för när tjejer solar topless på stranden till stirrande mäns förtjusning. Det är skådespelerskan Britt Ekland (f 1942) och hennes silikonbröst som  gett upphov till uttrycket.


(sl) fitta. New Yorks långa, berömda nöjesgata (bred väg).


(sl) könssjukdom*.


(åld) byxor.  Jämför bracka.  I Jämtland säger man broka om byxor.


(sl) enligt luxikon.se ”platonsk romans mellan män”. "I och med appen BRO, får vi nog säga att fenomenet 'brojob' tagit ett kliv in i  vilka begrepp vi använder för att diskutrera sexualitet. BRO ger män en möjlighet att träffa andra män för att tillsammans utforska gränserna för sin bromance". (Emil Åkerö Brojobs —avsugning utan ansvar. Ottar 9/2018) Och, fortsätter Åkerö "Brojobs är helt enkelt ett ord för när heterosexuella män suger av varandra i ren vänskaplighet [...] Under kamouflage av tuff maskulinitet har heterosexuella män  skapat ett sätt att kunna experimentera med varandra utan att förlora sin manlighet'."


Anton Nyström (1905) har ”medicin bra mot könsöverretning”. Brom är ju känt för att användas i lugnande medel och kalium ingår i många föreningar.


(san) penis. Enligt Svensk litteraturtidskrift, volym 32-34 s 6 1969) är bromo ett sanskritord för Guds manslem och den manliga säden. Bromos motsvarighet hos kvinnan är yunis eller yonis. ”Till hälften lutad över henne låg han. — I en halvbåge var bromo spänd; så att en dunkel rodnad lade sig över Lucindas ansigte, när hon märkte hur den ädle bromo med sin öfversta spets, sagta kysste yuninas alabasterbräm.” (ur Carl Jonas Love Almqvists Murnis eller De dödas sagor, utf. av Erik Gamby, Uppsala 1960.)  Jämför  yoni.


se spak.


(sym) spår i underkläderna från en illa avtorkad rumpa.  ”Sniffa i äckliga kalsingar, med dimljus och bromsspår, så vidrig du är! hackar Veronika.” (Drougge 1998/2003) Se även dimljus och brunrand.


(lmo) "En HIV-smittad mans könsorgan". (fittkramp.se)  Se även stock.


(sl) fis*.


(dial) ORB har ”den förtäring i drycker, som bestås det älskande paret och även andra personer på morgonen efter sänglag*”.  Jämför gålbeinkanna.


(dial) brunstig*. (OFS)


(sl) person som inte knullat på tre månader.  Se även diamantmunk, guldmunk och munk.


enligt ORB ”uttrycket för samlaget”. Jämför bruunn.


(sym) används bland transvestiter* med hänvisning till sitt manliga jag.


(sl) bror på ett bögigt sätt.


(sl) enligt slangopedia.se "bror på ett jävligt bögigt sätt".


(för sl o so) svin!


(sl) knull. Kan utövas antingen i fri stil (fri = tillåten), heterosexuellt, eller i grekisk-romersk stil, homosexuellt, detta med anspelning på grekens påstådda homosexualitet.  Se även grek.  Adams (1982) berättar att latinets luctor (brottas) var en vanlig metafor för samlag både i det gamla Rom och Grekland och att kejsar Domitianus (51—96) kallade samlag för ”sängbrottning”. ”Den korta brottningsstund, som kämpar fram upprinnelsen till ett nytt lif, är en andlig hvila, fullkomligare än sömnen, fullkomlig som döden.” (Psevdo Solipse 1911) ”Men om Chloë brottas denna brottning med dig så skall hon både jämra sig och gråta och ligga i en mängd blod liksom mördad.” (Longos: Daphnis och Chloë i Kärlekshistorier... 1962) "Han och kvinnan trodde allt var riskfritt och var i full fart med Venus brottning när maken plötsligt kom hem igen." (Apuleius 2024 s 161) Även blötbrottning. Jämför agonofili.


(åld) runka, onanera.  Franskans brouiller; knulla. Ordet återfunnet i Knulliaden författad av en anonym 1800-talsskald, och återgiven i Köttets poesi (1995). Där bland alla goda sexråd återfinns följande: ”Men är man mycket kåt, och fittan har sin rening,/ Man då broulera kan, men då är ock min mening/ Att flickan gör det sjelf, och med sin mjuka hand/ Broulerar kuken, och kyssar ger ibland.”


(am sl) rövslickning, anilingus*.


1 (euf) (gat)flicka, sköka. Ett gemensamt germanskt ord t ex tyska Braut och engelska bride. Bellman talar om ”Brudar från Skottgränd” och ”Brudgummar från gatan” (F E nr 64). 2 trycka igång en brud (sl); flörta*.


(dial) brudliknande. OFS har ”havande om ogift kvinna”.


(sl) hymen*, mödomshinna*. ”Dom säger atte Hajje snackar konstigt, rövrumporna. Han är en gnölare till sin gnoa. Henne spräckte han med tumnageln, han gillar inte brudslöjor i fittorna.” (Jönsson, Kärlek 14/1970) Se även gnoa.


ordet är ”hist.: sedan senare hälften av 1300-talet”. (SO)  Säng där brudparet tillbringade bröllopsnatten och där förväntades fullborda äktenskapet. ”B är Brudsäng med Bolster Bäddad/ Blir den Bågnande är kvällen räddad.” (Tankekorn) Se även säng.


(lmo) står för Brutalt Rövknull Utan Känslor.


(åld) ’att bearbeta mark för odling’ av bruka; begagna, använda. 1 Anton Nyström (1905) citerar Romarbrevet 1: 26—27 ”ty deras kvinnor hava förvandlat den naturliga brukningen uti den som är emot naturen. Sammaledes ock männen hava öfvergivit den naturliga kvinnans brukning, och hava brunnit i lusta till varann; man med man bedrivit slemhet och fått, som tillbörligt var, deras villas rätta lön i sig själva.” Går vi till Bibel 2000 framgår det bättre vad det handlar om: ”Därför utlämnade Gud dem åt förnedrande lidelser. Kvinnorna bytte ut det naturliga umgänget mot ett onaturligt, likaså övergav männen det naturliga umgänget med kvinnorna och upptändes av begär till varandra, så att män bedrev otukt med män ...” Jämför under åker. 2 (dial) dynga*. (ORB)


(sl) 1 könssjukdom*. 2 sätta munnen till någons mage och blåsa hårt så ett brullande ljud uppstår.


(sl) om dålig, undermålig film. ”Dåligt samlag.”  (Thorén 1996) som också tidsbestämmer uttrycket till 1990-tal.


(sl) kuk. Se även brumma.


(sl) sägs den man ha som är sexuellt upphetsad. Se även trumpet.


(sl) 1 brumma; knulla. Tysk slang  har brummen; ha lust, vara kåt. 2 brummare, brumlare, brölare (dial) enligt OFVG ”ej dräktig ko som råmade likt en tjur.” Västgöta-Bengtsson (1993) har brummre om ko som ej tar sig med kalv. Lundbladh (2012) har även bråmlare, brommare; steril ko, gallko. Enligt NEO är brummare ”hist.: sedan 1887”. 3  Thorén (1996) har ”uträtta naturbehov” 1990-tal. Slangopedia.se talar om ”bajsa helt enkelt” och betydelsen fisa.


(lmo) kletig bajskorv som först fastnar på toastolens insida för att därifrån sakta glida ner i vattnet lämnande ett snigelspår* efter sig.


(sl) 1 göra en brun; skita. Se även under gul. 2 brun, brunrand; torkad skit i kalsong och trosa.


(sl) knulla. Se även bryna.


(fisv) se under ringknullare.


(sl) bröstvårtor*.


(sl) slita ut en brunbjörn; skita. Jämför björn (1).


(sl) bög, homosexuell som håller till i röven.


(sl) skitkorv. Norsk koppling. Jämför guleböj; banan.


(sk) enligt Ohlmarks (2004) ”att oaktsamt visa analöppningen när man gör sitt tarv* utomhus.”


1 (sl) fitta, fitthår. 2 brunetter och blondiner definition använd av främst invandrartjejer. Brunetterna är de själva medan de inhemska tjejerna är blondinerna. De senare anses vara dåliga och lösaktiga flickor. Brunetterna däremot håller på sig och är därmed fina flickor.


(sl) sjösätta brungäddan; skita. Även brungädda; stor skitkorv.  Se också gädda.


se hål (2).


(nyo) sammansättning av bajsa och runka. Kombinationen lär öka njutningen.


(lmo) korv.


(sym) 1 fitta. Även springbrunn om sprutande fitta. ”Tre veckor utan en brunn [...] tre veckor med en hand i mörkret [...] man kan bli galen för mindre.” (Martin, Kärlek 1/1965) ”Visst, Ers nåd. Skulle man kanske kunna få vattna den i Er brunn?” (Ryska erotiska folksagor 1993) ”Jag känner, jag känner, hur det rinner ut i min damm. Mera! Också min springbrunn sprudlar!” (Chorier 1967) Se även damm och källa. Norsk slang har brønnhøl; brunnshål om fitta. Även giftbrunn; nedsättande om smittad fitta: ”Akta dig, hon är en giftbrunn." 2 borra brunn; knulla. ”Hon nästan baxnade generat när hon såg hur jag var skapt men jag sa att vi tar det jätteförsiktigt och så fick hon också lära sig hur det känns att bli helt uppborrad i brunnen.” (Söderblom 2015) Och från samma källa: ”Vi får ta det försiktigt, du är ju oskuld, jag måste borra brunnen.”


(dial) para sig*. (ORB)


(dial) brunstgrop. Uppgift från ORB som förklarar: ”brunstgrop - på gamla kolbottnar och andra öppna platser i skogen sparkar älgtjuren vid brunsttiden upp en brunstgrop, där han låter sin urin, och stannar i närheten. Lockad av den fräna lukten kommer älgkon dit, och så sker parningen”. Se även grop.


(so o nyo) får den som fjäskar och slickar röv.


(sl) föda en bruno; skita.


(sl) torkade skitrester i kalsongen.


se bromsspår.


(sym) arsle, röv. ”OMG!!!!! ylade den unga Almblad när den muskulösa Aeger tryckte sin bästoi in i hans smala brunring.” (QuakeNet: Log 1 juni 2006)


av lågtyska brunst (tyska Brunst); brand, glöd, parningsdrift till verbet brinna.  NEO har ”hist.: sedan 1662”. I äldre nysvenska (fr ca 1520) brand. ”Ordet brunst förenar alltså, på samma sätt som engelskans heat, den fysiska förnimmelsen av hetta — i den gamla modellen att vara redo att föröka sig, att bearbeta säden — med känslan av våldsamhet, intensitet som i ’stridens hetta’, och eldens elementariska kraft. Således är djurhonor under parningstiden och kvinnor under sina månadsblödningar båda i ett tillstånd av ’brinnande’ passion.” (Laqueur 1994)

Ordet används mest i samband med djur som är inställda på att para sig under vissa tider (brunsttid). I samband med könsmognaden blir däggdjurshonorna brunstiga och löper, vilket inträffar vid olika tidpunkter och med olika intervall. Merparten vilda däggdjur föder sina ungar om våren och har sin brunsttid på hösten. ”De är brunstiga, kåta hingstar, de frustar efter andras hustrur.” (Jer 5:8, Bib 2000) OFS har brunst, brunstig, brunstog, brunsten om kor i brunst.


(sl) knulla. Tysk slang har den Brunstbusch roden;  röja brunstbuskage, dvs knulla. Inom restaurangbranschen finns uttrycket förstugebrunst; entrecôte.


se brunngrop.


(sl) sperma*. Jämför brunst och sås.


(åld) nymfomani*. ”Sexuell frustration gav upphov till en rad sjukliga tillstånd, t ex nervretlighet, brunstyra (nymfomani) och hysteri.” (Alakoski/Mogensen 2008)


(sl) köra brunt; knulla bakifrån. ”Oavsett om det gäller att be om kissex eller att köra brunt, verkar torskarna på det hela taget rädda för att be om det de, som betalande kunder, underförstått har rätt till.” (Belle de Jour 2006)


(sl) får den  som någon gång utfört analsex*.


(sl) vispa brunägg; skita. Se även ägg.


(sl) färg och form hos analöppningen. ”Bend over, sa Albin. Sen tog han henne i bruna ögat.” (Drougge 1996) ”Niki Branz brunöga kan svälja en apelsin och Cumisha Amado kan onanera analt med hela knytnäven stående.” (Hustler 1/2000) ”Hon såg brunögat pulsera, omgärdat av svarta fjun som en djävulsgloria.” (Wahl 2004) Också brunöga (sk); analöppning. ”Han e minsjant så fin, så ja tror han har monokel i brunögat åsse.” (Ohlmarks 2004) Även blinka med brunögat; skita. Norsk slang har brunauge; rumpehullet. Se även öga.


(sl o ljud) orgasm*. Det brusar för någon; det går för någon.


(sl) spolsnöre på toalett. Finns fortfarande på äldre modeller.


(sl o ljud) vattenklosett. Brusfåtölj nämnt av professor Jan-Öyvind Swahn (1925—2016) i Tv-programmet Fråga Lund (10/12-1994). Även med hos Wiklund (1999/1940-t). Se även stol (1).


(sl) fitta.


i uttrycket bry sig om. Från tyskan. Frisell (2021) har "Till brud med grundbetydelsen 'älska med bruden på bröllopsnatten', vilket utvecklats till 'sexuellt antasta', vidare till allmännare 'plåga, genera' och slutligen till 'bekymra sig för, bry sig om'."


(dial) (hålla på att) kräkas. (OFVG)


(nyo) samma som olla.* Enligt SAO (2013) ”tar man ett föremål och drar det över bajsbryggan, dvs området mellan kön och skithål”.


(sl) bryn, bryna; knull, knulla., bryning; knull. Slipa, nöta, gnida. Bryna och tjuvbryna med hos Thesleff (1912) i hans appendix. ”Inför personalen skröt han öppet om samlivet med den unga familjen på Heleneborgsgatan, hur han besökte den ibland och mitt för ögonen på den kurdiske lille bergsgeten tog sig ett skapligt ’feodalt bryna’ med hustrun.” (Brunner 1994)


(sl) kuk. Ett slipverktyg. Se även verktyg.


(sl) bröst, enligt Kotsinas (1998). En sorts vapendräkt. Även om nätundertröja.


fornsvenska bryst. "tha tok hon han j sin fagn ok lagdhe han thätlica til (tätt intill) sit bryst." (Heliga Birgittas Uppenbarelser. Utg. af G. E. Klemming1857—1884.) Swedberg (1720-t) har bryst; pectus, bröst. "Han flådde i hennes bryste,/ där fann han sin systers gullkiste./ Han flådde i hennes bringe, / där fann han sin systers gullringe." (Svensk Folkpoesi 1991) Se också bröst.


(fsv) "kasta upp, kräka."  (Söderwall 1885)


(sl) 1 bryta, bryta över; knulla. Brista men också brottas, kämpa och skaka: kort sagt, försätta i häftiga rörelser. 2 (dial) bryta ut; gödsla ut, mocka. Uppgift från Lundblad/Josefsson (2021).


(dial) "vara brunstig om sugga." (Lundblad/Josefsson 2021)


(lmo) om en kuk som sällan lämnar sin ägare i fred vare sig könsligt eller andligt. Eget ord från 14 september 2015. Jämför stake.


(åld) stark könsdrift.  SO har ”hist.: sedan 1430—50 (Fem Mose böcker); 1650 i nuv. form;”. Av fornsvenska bruni, broni; brand, låga, nära besläktad med brinna. Söderwall (1887) har hita (isl hita); hetta, brånad och "skörs lusta hita wptändis af nakrom litlom tilfällom." (Helige Bernhards Skrifter. Utg. af H. Wieselgren 1866) OFS har brånad, bråne om samma sak. ”I Katarina församling stod jag vid tiden upptagen som ’Kongl. Hofpoeten’ Bellman. Man kunde tro att jag som sådan skulle duga åt Anna Charlotta von Stapelmohr, att hon nu skulle våndas av brånad efter mig intill minsta finger.” (Brunner 2002) ”Du Nymph i din brånad på lustans haf;” (Bellman i F E nr 56) ”...har brukat sin otukt till sin köttslige brånads förnöjelse så titt och ofta som han behagat och lusten har fallit på honom, dock så, att han gjort Pehr samma tjänst igen på lika sätt, så att de hava brukat varannan alteratim,...” (Skedevi socken ordinarie ting, 1701 om ett fall av sodomi*). Se  vidare under kåt.


se under sänglag.


(sl) knulla. Knäcka, spräcka och bryta sönder. Ofta i betydelsen bräcka en mödis. OFS har  ha samlag och tillägget: ”ursprung om kvinna: ligga med vitt skilda ben; senare även om man”. Se även murbräcka.


(sl) kuk.  Ett brytverktyg. ”På så sätt ämnar jag göra det lättare för mitt bräckjärn — han pekade därvid på sin stående, tjocka och långa lem — att tränga in.” (Chorier 1967) Se även murbräcka och järn (1).


(sl) kuk. Se även korv (1).


(sl) 1 om plattbröstad kvinna: ”Hon var platt som en bräda” eller som ”två hopslagna bräder”. 2  (so) liggbräda; lössläppt, slampig tjej eller kvinna.


(dial) skånska för kräkas, spy*.


(sl) 1 bränna loss, bränna på; knulla. Man bränner loss tills det bränner av, dvs det knullas tills det går. 2 bränna av (laddningen); få utlösning, orgasm. ”... han brände av djupt inne i henne, och han vrålade av söt varm njutning medan hon skrek och försökte komma undan skräckens strålar som i ryck på ryck sprutade in i henne.” (Ahlstedt 1954) 3 bränna å en mella (sk) fisa, fjärta. 4 gravid i ”det brände i botten för dem” som Byrman (1989) menar är ett översättningslån från finskans hän pollti pohjaan (han/hon brände i botten) eller paloi pohjaan (det brändes i botten). Samlaget resulterade i barn. Ett annat liknande finskt uttryck, av dunkelt ursprung, är ”han bränner dalen”, vilket sades om mannen då kvinnan låg i barnsäng. Kanske kommer det från ”bränna en tjärdal”; en sorts kolmila. 5 bränna propparna (fisv) bli förbannad.


(sl) fjärt*.


(dial) gonorré*. Se vidare under könssjukdomar.


(sl) samma som rännskita* och orsakad av alltför mycket  starkt brännande kryddad mat.


(dial) fitta, fitthår. Bräs = gräs? I en skildring från Estland läser jag: ”Nere vid havet hade de får som betade och höll bräset kort.”


(för sl) sära på benen. Ordet använt bl a i Norrland.


(sk) fan, satan.


(dial) enligt Rietz (1867) om en ljudlig fjärt i Hälsingland. Fornnordiska bresta med samma betydelse. Även brästa (dial); brista.


germanskt ord och samma som engelska bread.1 (sl) bröst liksom brödkorg; bröstkorg. ”Kika, vicka brön hon har, säger Murray. Saftigt, säger Benny.” (Mailer 1982/1948) ”’Hennes brön står rätt upp — som marshmallows’, förkunnade den poetiske mannen.” (Jong 1984) 2 när en kvinna var havande sa man i Småland att ”det blir en kaka bröd till”, dvs ytterligare en mun att mätta. Också ha bröd i ugnen (sl); vara gravid. Norsk slang har brød; kuk och brød i skapet (skåpet) om att vara havande och dansk slang brødrøg; fjärt och gammelt brød; skit. 3 baka bröd (sl); ha samlag, enligt Kotsinas (1998). 4 (euf) kvinnligt könsorgan. ”Hur de smeker varandra över brösten, hur de lägger sina händer i varandras varma bröd...” (Martin, Kärlek I/1965) 5  bröd; manligt könsorgan. Därav baka bröd; onanera.


(sl) mun. ”Stäng brödfittan”; håll mun! Bröfitta; hos Wiklund (1999/1940-t).


(lmo) behå.


(sl) fitta. Se även kaka, kakburk.


(sym) kuk. ”Jävlar, vad najs — en okomplicerad kåt kille, och vad var det han hade i byxan? En brödkavel?” (Drougge 2010)


(dial) OFS  har ”skarp stickande lukt som kommer vid gräddning av bröd överf. om lukt av fjärt”.


(lmo) behå. Se även påse (4).


(sl) fitta.


(sl) gas, fjärt.


se brumma, brummare (2).


(sl) kvinnobröst.


se bröd.


ett gemensamt germanskt ord, t ex engelska breast och tyska Brust, mycket gammalt och av omtvistat ursprung. Urnordiska breusta, fornvästnordiska brjost, fornsvenska bryst, bröst och brist. Samma ord som engelska breast. SO har ”hist.: sedan senare hälften av 1300-talet”. En del forskare vill ha ordet fört till rötter för ”skjuta fram” eller ”vara hård, fast”, medan andra, som Hellquist (1980), menar att ordet troligen, med syftning på de kvinnliga brösten, går tillbaka på en germansk rot br(e)us; svälla. ”Bröstet det liknar en sväfvande sky;” (Bellman F E nr 35) och i nr 39 heter det: ”Bröstet så spändt,/ Skjuter hon fram”. "Många unga män tyckte att kvinnorna var tilldragande i sina  urringade klänningar som 'blottlade brösten ända ned till magen'..." (Bagerius 2017) "Det senare bekräftades av domstolens ledamöter, som lät anteckna i protokollet, att Ulrika Eleonoras bröst var 'små och hårda, varför de ock väl kunnat döljas'." (Västerbro 2025 s 264)

”Wällustens twenne blåsbälgar, nämligen den höga fontangen [hög håruppsättning] och de blotta brösten.” (Swahn 2000) ”Emma: De (killarna) vet ingenting och verkar inte vilja veta. De verkar vara helt fixerade vid bröst, men det mellan benen tror jag inte de vet något om.” (Höjer 2004) ”Jag tror det var den natten du lät mig ta dig på brösten lite grann för allra första gången. Bara lite, bara en kort stund, men jag fick smeka dina små bröst under det tunna vita linnet du hade på dig och du låg så stilla, så orörlig.” (Hagman 1992)


(sl) få utlösning, ejakulera*. Avlossa (en salva); förbereda kanon för eldgivning.


(sym) även brösthållare, brösthängare; behå*.


(sl) bröst ”förslangat” genom nonsensändelsen -fikationer.


en protes bestående av ett hölje av silikon som innehåller antingen saltvatten eller silikongel som opereras in i brösten på kvinnor som av någon anledning vill förstora brösten. Även användbara för att återskapa brösten efter t ex bröstcancer. De första implantaten opererades in i början av 1960-talet.


(sl) knull mellan bröst. ”Någonting annat, som du kanske har lust att pröva på, är det som fransmännen kallar ’bröstknull’.” (Harris 1965/1900) Se även under coitus.


(sl) behå.


(dial) bröstvårta*. (OFS) Rietz (1867) har napa; den fina spetsiga delen av en rova och ordet hör hemma i svenska munarter i Finland.


se bröstknull.


av bröst (se do) och vårta;  knottrig upphöjning på huden. Enligt NEO ”hist.: sedan 1681”. Fornsvenska och isländska varta, norska vorta. Ett gemensamt germanskt ord, t ex tyska Warze och engelska wort, med besläktade ord i andra indoeuropeiska språk. ”Dina bröst, dina späda bröst, jag smekte dina späda bröst, fingrade på en rosa liten bröstvårta, en rosa liten bröstvårta mellan mina tänder.” (Hagman 1992) "Ingen pierca väl en skrumpen gammal bröstvårta, vem vill nojsa me ett sladdrit juver?” (Teratologen 2003) ”Jag hade tagit danslektioner sedan jag var fyra, allt från balett till träskodans, och visste precis hur jag skulle föra mig: jag kylde till och med bröstvårtorna med isbitar för att de skulle stå ut.” (Jameson 2005) ”Ni ska hålla sablarna i höjd med bröstvårtan, förstår ni det? Nå, 59, har han bröstvårtan på näsan va?” (Korpralstoner från Stilblommor och Grodor 1962.)

Under häxprocesserna i Europa (se under häxa) sökte man bl a efter ”onaturliga” märken eller utväxter på kroppen, vilka ansågs vara tecken på att en kvinna var häxa. Yalom (1999) berättar: ”I England och Skottland trodde man ofta att detta märke var en extra  bröstvårta från vilken en smådjävul antogs suga i sig häxans blod som en form av näring.” Se också vårtgård.


(sl) bysthållare, behå.


(sk) storkäftad person, skrytsam typ, en som brövvlar. (Lind 2016)


se bisexuell.


(sym) enligt Dahlén (2004) om onani ”för att man inte kan få något annat”. A-sex skulle då vara ”the real stuff”. Från samma källa ”struntprat” och ”en av många åsikter och myter om onani”.


(för sl) bröst, tuttar.


står för body to body  massage (kropp vid kropp massage) och  innebär att massösen gnider eller masserar kundens kropp med sin egen. Ibland ingår öckså samlag. Se även under massage.


(dial o barn) dia*. (OFS)


pluralis bubbor  1 (sl) bröst. Svensk dialekt bobba; stor finne eller blemma i huden, samt engelska bubbies, bubs (sl); kvinnobröst. 2 bubba; skita (lite). Motsats björna*. 3 bubba; kuk, fitta.


(sl) kuk. Se även klubba.


(sl) kvinnobröst. Från engelsk slang bubs; bröst.


(sl) behå*. Se även hållare.


(sl) 1 formlikt om bröst ofta då om falska sådana, vilka spricker likt en bubbla vid närmare granskning eller handpåläggning. 2 vara på bubblan; vara gravid. 3 bubbla till det; knulla.


(grekiska boubon; ljumske, körtelsvullnad) bubon; lymfkörtelsvullnad i ljumskarna, vanligt bl a i samband med mjuk schanker, ulcus molle*.


(dial) bock. ”Avträdeshus fanns långt ifrån alltid. På sopedyngan [sophög, soptipp] stod ofta en buck att sitta på, en rund stock med iborrade fyra steg. Eller också fanns en stång eller en bräda upplagd för ändamålet.” (Meddelat av A Henriksson 1939, Kinnarumma, Västergötland och återgivet hos Tilander 1968.)


(dial) i Jämtland finns  ”tjäringa ä böglö” (käringen är bucklig), dvs gravid, och ”hu börja å bli böglö” (hon börjar bli bucklig). Vidare ”han har gjort henne bucklig” och ”hon är bliven bucklig”.  Detta enligt Byrman (1989).


(sl) kvinnobröst. Jämför under bucklig.


(lmo) enligt Thesleff (1912) klosettömmare. På utedassens tid var det renhållningsdetaljen som skötte tömningen av skittunnor i städerna. I vissa städer hette det båda (buda) när man sa till om tömning av avträdena. Härifrån var steget inte långt till det vitsiga Budapest för den som skötte tömningen, där pest står för en outhärdlig person, företeelse eller lukt. En Budapest mutades bäst genom att man ställde en öl på dasstunnan. Utan öl fanns det alltid risk för att en del av tunnans innehåll skvimpade ut på dess färd genom huset. ”Det brukade vara portvakten som skötte om dassen. Såg till att det hölls snyggt och anmälde till ’budningsgubbarna’ när det var dags att tömma tunnorna.” (Schück 1992) Se även chokladgubbe och nattgubbe.


(euf) förspel*.


(sl) fitta.


(sl) knuffa. 1 ha samlag med. ”Han roterade mot mig, styvnade i skrevet och buffade in den.” (Drougge 1998/2003) 2 göra gravid. ”Han har buffat upp käringen så hon har slutat bloa” (blöda). Enligt man född 1940 småländskt logementssnack. Uppgift från Byrman (1989).


(put) Holmén (1997) har ”kvinna som utför oralsex i utbyte mot crack (kokain)”.


(sym) bröst. Stötdämpare på järnvägsvagn. Av engelska buffer med samma betydelse. Från buff; stöt, slag.


(sym) variationsrikt sex vilket precis som en buffé innehåller flera olika inslag/rätter och där samlaget bara ingår som en rätt, eller inte alls, i helheten. Istället kan tonvikten läggas på t ex smekningar, kittlingar och  nafs och sug i bröstvårtorna något som i sig kan vara ett avslut på sexet eller inledning till ett samlag. De många rätterna i buffén gör att man kanske hinner bli mätt och tillfredsställd redan innan man kommer fram till "huvudrätten".


(sl) 1 att sätta munnen till fittan och göra pruttljud.


(eng) bakteriejägare. Här person som medvetet uppsöker hiv* smittade för spänningen med osäker sex. En sorts rysk roulett.


(lmo) här om en snabbknullare. Efter den franska biltillverkaren Bugatti specialist på snabba tävlingsbilar.


Trost (1988) har ”gammalt ord för bög”. Möjligen från engelskans bugger; tjuv, sodomit*. Jämför franskans bougre med samma betydelse samt esperanto bugri; böga, knulla i arslet. ”Att Du är buger som man säger tror jag. Du känner och talar som en qvinna fast du har lemmar som en hanlig slaf.” (Brev från August Strindberg den 31/7-1894 till sin tyske översättare Adolf Paul.) ”Begriper du inte att det var en buger — en sådan där som sticker pojkarna i rumpan.” (Lidman 1952)


(sl) onanera, runka. Bugga; dansa, röra upp och ner.


(sl) ben.


(eng sl) rövknull. Bugger går tillbaka på det franska bougre, en förvanskning av latinets bulgarus; bulgar. Ljung (2006) berättar att ordet först användes om en sekt avfällingar från den kristna tron som kom från Bulgarien. Då sektens medlemmar avvek från den kristna läran antogs de också, som sed var på den tiden, ägna sig åt avvikande sexuellt beteende. Ordet bugger är ett vanligt skällsord i uttrycket you silly bugger; Din idiot! Se även under buger.


(förb spr) kvinnans könsorgan. Se vidare buja.


(förb spr) ’älska det andra könet, coire, knulla’, från Djos Per Anderssons ordlista över svenskt förbrytarspråk (1847). Med hos Gjerdman (1947), som också presenterar Två förbrytarordlistor från 1840-talet och där kommenterar han buja, byja genom att sammanföra dem med liknande ord med betydelsen stor högtid, giftermål.


fornsvenska buker. Ett gemensamt germanskt ord, troligen besläktat med buga, böja. Ursprungligen det runda, det uppsvällda. 1 (sym) då magens form avslöjar kvinnans tillstånd. Det finns en rad, ofta ålderdomliga, dialektord som anspelar på detta bukiga tillstånd, t ex bukatrissa; enligt Rietz (1867) "storbukig, hafvande qvinna” från Småland som på Gotland heter bäuktrissä. " Dottrens buk röjer sig havande för modren, bekänner styvfadern sig (dvs. henne) lägrat*." (Linné [1700-t] 2022 s 74) Det finns också ett par ålderdomliga uttryck, göra sig buk och taga artificiell buk; simulera havandeskap, presenterade hos samma Linné: "Carlberg med borgmästaren säga, att änkan gjort sig buk och skaffat sig ett annat barn [för] att få behålla egendomen och [de] göra henne till svekfull.  (s 126)  ”Hon bär buken i fånget”, dvs magen i famnen, om den som är havande.

Andra liknande uttryck är ”hon går med stora buken”, ”hon har fått buken full(er)”, ”han har fyllt henne buken”, ”hon har buken i vädret” och ”hon kan bita sig i buken”. (Byrman 1989) "Ett par gånger använder Linné uttryck som 'göra sig buk' och 'taga artificiekll buk", alltså bulla upp underlivet och låtsas vara havande." (Linné [1700-t] 2022 s XXII) 2  buk i knullsammanhang. ”Lägg din buk mot min buk/ då får du mäta fittans djup.” (Byrman/ Olofsson 2011) Och från samma källa: ”När du kommer oppå min buk,/ Wisst halar du fram din styfva kuk.” "Drottningen ville ha nålen. Då satte han som villkor för drottningen att han skulle få slå sönder tre hasselnötter med kuken på buken hennes." (Folksagan i Sverige 3  s 390). Se även nål.


(dial) ha samlag; mannen och kvinnan lägger bukarna mot varandra. Även buka upp i hon bukar upp, ålderdomligt uttryck från Bohuslän och Västergötland om att bli stor om magen, dvs havande. Se även uppbukad.


(åld so) enligt Swedberg (1720-t) rivalis; medtävlare i kärlek, rival. ”Men det minns jag, att pulsen gick på mig ungefär som han lärer gå på en bukbror, vilken blir överraskad med påkslängar hos en annan mans hustru.” (Wallenberg 1781/1960) Se även buksvåger, buksyster.


(dial) tjock, gravid. (OFVG)


(sl) att fisa så att det verkar vara någon annan. Med mönster från buktala.


(dial) utsot*, diarré*. (OFS) Ordet fluss; flussmedel av tyska Fluss ursprunglig betydelse flytning, till fliessen; flyta.


(sl) två killar, bukisar, som haft sex med samma tjej, Undersökning i tidningen Nya Åland (5/3-1999) om åländska ungdomars språkbruk. Se också buksvåger.


(lmo) den tjuga som den som haft samlag med en tjej ska betala till den person som redan tidigare knullat  henne. Se även buksvåger.


(jap)  ’plaskning’. En japansk porruppfinning som går ut på att ett stort antal män ejakulerar på en kvinna och täcker henne med sperma. "Ursprunglig betydelse är  onomatopei för att äta nudlar, dessa sörplas för att kyla ned dem på väg in i munnen. Exempelvis talar man om bukkakesoba; bovetenudlar." (Réne Andersson Fil. Dr. Japansk litteratur) Tidigast ett offentligt straff som drabbade en otrogen gift kvinna. Hon bakbands stående på knä varpå byns alla män ejakulerade på henne. ”Jag har fått kontakt med en 24-årig kille som ska arrangera en bukkake i Småland. När han hörde av sig visste jag inte vad ordet betydde. Men det är någon slags spermabad där killarna kommer på mig. De betalar 1000 kronor per kille och tror att de ska få ihop 20 personer. Jag behöver ju inte göra mycket och det går ju alltid att duscha efteråt, så jag hoppas att det blir av, säger hon.” (Andersson 2006)


(sl) drabbar den som har ont i magen och därför måste skita ofta.


(sl) 1 två män som känner varandra och som har knullat samma kvinna är buksvågrar. Ordet troligen en översättning av tyska Bauchswager eller holländska buikzwager med samma betydelse. Detta enligt Bergman (2007) som också vet att berätta att ”tyskarna och danskarna använder också det grövre Lochschwager respektive hulsvoger, ordagrant ’hålsvåger’, och nederländarna kan tala om kutzwager (kut är samma ord som svenska kutta).” Se även buksvägerska.

Enligt Kaj Bom (1950) är vårt ord ett gammalt fenomen, som han förklarar med utgångspunkt från bugsøster, som finns belagt i danskan från 1667 och buksyster belagt i svenskan från 1620. Bugsøster har sin motsvarighet i bugbroder belagt redan 1576. Båda dessa ord är vanliga i danskt och norskt talspråk än idag. OFS har  ”man i förhållande till annan man, om den ene är älskare till den andres hustru eller båda älskare åt samma kvinna.” Bom tar också upp ett par modernare synonymer hulsvogre ”har ligget med samme pige” och hulkammerater. Samtidigt nämner Bom också synonymen sidde til fad med en från 1555, som egentligen betyder att ”äta från samma fat som en annan” och sidde til fad med en kvinne; om att ha samlag med henne, ett uttryck som, Bom menar, har medeltida anor. Se också bonka och buksvägerska. ”Han tycks vara buksvåger med halva Småland...” (Persson 2005) 2 (sym)buksvåger om nägon som är lika fet som man själv är.


(sl) två bekanta kvinnor som knullat samma person.  Troligen från tyska Bauchschwägerin. Även buksyster. ” ’Vet du My, igår frågade min kollega om jag fortfarande träffade mina ’buksvägerskor’.” (Lodalen 2005) Jämför buksvåger.


1 (sym) vik*, fitta. 2 (so) önska någon till Hondurasbukten; önska någon åt helvete!  Uttrycket åtefunnet hos Boswell (1951).


(dial) havande. (ORB)


svullnad, knöl. Av medellågtyska bule; med samma betydelse. 1 Palm (1910) har "förbrytarspråk för anus". Gibson (1978) har bula; anus, bak av romani Bul. Gjerdman (Två förbrytarordlistor... 1947) förklarar ordet med sanskrit buli; vulva, anus och hindi bul. 2 (sl) bul(a); skit(a). 3 bula (rom) ha samlag med. 4 bul (rom) vulva; bula (sl) fitta. 5 bula, kickibulor (sl); bröst. 6 (sl) vara på bulan; havande, gravid. 7 (sl) erektion, stånd. ”Ingela: Om kvinnor skulle agera efter fukten i trosorna på samma sätt som män efter bulan i brallan då skulle kvinnor ragga mer öppet sexuellt.” (Låt morgonståndet komma fram. Ottar 3/97)


(sym) havande, gravid. Ordet från engelskans bulbous bow (bulb; lök); lökformad utbyggnad av förstäven på krigs- och handelsfartyg. ”Hon har fått bulbstäv” som en Uddevallakvinna 1984 förklarar så här för Byrman (1989): ”Min son och hans kompisar säger så när någon tjej i bekantskapskretsen ska ha barn. Vi jobbar båda på Uddevallavarvet och det är kanske ett ganska naturligt uttryck när man bor i en stad med ett skeppsvarv.”


(dial) 1 tjock om havande kvinna. (OFS) Rietz (1867) har bulen; svullen. 2 brunstig (sugga), dräktig (ko). (OFS)


(rom) samlag. Se också bula (2).


(sl) fitta.


(rom) bordell*.


(san) 1 vulva*. 2 podex*.


(rom) anus.


(sl) skitsnack. Från engelskans bullshit* med samma betydelse.


(stor) hudblåsa. 1 (sl) Thesleff (1912) har ”hon är på bullan; i grosess”. OFS har bulla; bli omfångsrik av havandeskap. 2 (sl) fitta. 3 kvinnlig motsvarighet till brunka; bajsa och pulla* samtidigt.


fornsvenska bulle; rund dryckesskål ’något uppsvällt’ besläktat med boll. 1 (sl) stor fitta, även kallad bullfitta*, bullkutta, knullbulle, blygdbulle, dräggelbulle, fiskbulle, hårbulle och kluvna bullen. ”Det var som en glansig löddrig bulle med tovigt hår omkring.” (Häglund, Kärlek 10/1968) ”Chefen korvade upp trikåklänningen kring sin tunnformade kropp och blottade sin blåröda, brutala blygdbulle.” (Wahl 2004) "Han kunde tydligt se det veckiga komplex av röda flikar som tillsammans med de långa, håriga yttre blygdläpparna bildade hennes frestande, fräcka bullfitta...” (Tvillingerotik 1969)

”Enligt utfrågningar betyder bullfitta att venusberget putar ut och är mjukt. Det verkar vara en sån där pryl som kvinnor skäms över och män tycker är ohyggligt upphetsande.” (Suhinina 2007) Norsk slang har bollefitte och bollemus för att beteckna framträdande venusberg enligt Tryti (1985). 2 (sl) rulla, knåda bulle; runka samt krullbulle; runk. 3 (sl) skinka. Även bakbulle, bakbullar för att skilja dem från bullarna framtill (se under 1 och 4). Grädda bullar; sitta med ryggen mot spisen och värma sig. 4 (sl) välgräddade (vete)bullar; vackra bröst.

”Fast skulle jag komma dit och visa russinbullarna på dansgolvet så skulle jag skrämmas, det vet jag. Och det har jag lovat mig själv att inte göra.” (Morelli 1991) ”Jag skulle gärna vilja ha de där två bullarna du har där fram.” (Suhinina 2007) 5 sätta en bulle i ugnen/på jäsning; slang för att göra en kvinna gravid, något som gör henne till medlem i Bullklubben; ordlek för Bollklubben. Förutom att kvinnan får eller har "en bulle i ugnen” kan hon också få en ”bulle i magen”. Mannen bidrar med att ”sätta/slänga in en bulle i ugnen” eller så ”bakar han in en bulle i kvinnan” under en bullis, dvs under ett knull där hon blir med barn. Uppgift från Byrman (1989). Thesleff (1912) har ”på bullan; i grossess”.

”Deras ääärfarenhet består i att de har en kärring med bulle i ugnen hemma som passar upp på dem och varken kan eller vill jobba själv, det är hela saken!” (Boije af Gennäs 1991) 6 (sl) göra bullar; skita. Bulle om rund avföring t ex hos hästar. 7 bulle; testikel.  ”Den äldste böjde nu sitt huvud ner i den lilles sköte och började slicka honom varsamt på hans små bullar, och sen på själva stången, också längst ut på dess spets.” (Bjørnbœ 1967)


(dial o so) öknamn på man som är bred över baken. Se även arshål.


(dial) löst lif, utsot.* (Rietz 1867)


(sl) stor och väl använd fitta. ”Här finns en begagnad, till åren kommen tjock kvinna, som bor ensam med sin bullfitta som är så välanvänd att hårstråna knappt orkar sitta kvar.” (Kontakt. Lektyr mars 1999) "Jag är inte avundsjuk på tjejernas könsorgan men picky, gillar inte om en tjej är lite rundlagd och har en bullfitta, att det sväller över lite — som en slät bulle med ett streck i." (Kalmér 2024 s 56) I SAO (2013) står ordet istället för ”ett vackert välvt venusberg.”


(so) förförare*. Här har vi, som Svahn (1999) påpekar," ett neutralt ord bulldog; en kraftfull hundras. Ordet används metaforiskt om en man som varit otrogen, och mellan de två leden i ordet — bull och dog — förs ett led knull in som rimmar med det första ledet, men som dessutom är ett könsord. Det är därtill benämning på det misstag mannen begått i orduttalarens ögon. Han har knullat.”


(sl) fitta. Jämför bulle (1).


(sl) se mutta.


(am sl) ibland försvenskat till tjurskit. Bullshit är flitigt använt också i vårt land för skitsnack*, lögn och i helvete.  SO har ”hist.: sedan början av 1980-talet”. Norsk slang har bull* för samma sak.


(dial) svälla upp, svullna. I uttryck som ”hon har bulnat, bålnat” vilket, enligt Byrman (1989), i Småland betyder att hon har blivit gravid.


(sl) kuk.  Rund metallstång med huvud.  Tysk slang Bolzen; kuk. Därav tugga, diska bult; oralsex.


(sl) knulla.  Slå, knacka hårt. Besläktad med bullra. Med hos Thesleff (1912). I latinet finns bat(t)uo senare batto med betydelsen slå, bulta, klappa och latinsk-svensk ordbok (1952) betecknar ordet som "vulgärt”. Enligt Adams (1982) använde den romerske statsmannen Cicero (död 43 f Kr) battuo  för samlag.


(dial) brunstig* (om sugga).


(lmo) bulle + vulva. Venusberg*.


kanske det mest använda engelska slangordet för svenskans röv, rumpa. Kan också stå för luffare på samma språk. "Bad Jack Horner/ Sat in a corner/ Pulling the wings off a fly./ He swore at his mum/ Kicked his dad in his bum/ And then ate it all up wirh a spoon." (Andy Griffiths: The bad book 2004)


(euf) bajs, skit. ”Sivan är optimistisk, lite jäktad, hon ser sig omkring. Allan dröjer. Det kan ju ha inträffat något. ’Om det blir stora bumbum därinne är han på gott humör, då är kvällen räddad!’ säger Sivan och skrattar, lite mekaniskt tycker Klara.” (von Born 1981)


(euf) skita. Se också bimmelibim.


(sl) krokig kuk. Bumerang är ett kastvapen i form av en böjd trästav som rätt utnyttjad återkommer till kastaren om den ej träffat sitt mål. Från australiskt språk wo-mu-rang. Se även ball, balle.


(sl) (stora) kvinnobröst.


se bimmelibim.


(euf) skita. Jämför bimmelibim.


(sk) dunsa, skumpa som att ligga och skumpa i en säng. Här överfört om att knulla som i SkD (7/1-2014) där Håkan Jacobsson skriver under rubriken Just nu... bl a följande: ”Det kanske är inskränkt av mig, men jag tycker inte om den inre bild jag får av den svalt ljuva Joan Fontaine bumpande med Laurence Olivier, som då ännu inte hade blivit Sir.”


(dial?) penis. Meddelat av Lennart Månsson i Säffle, som hört det på 1930-talet av sin mor, född 1897 i Finja, Skåne. Möjligen har ordet göingska rötter.


(sl) fitta.


1 (sl) knulla. Jämför bums; ursprungligen ljudhärmande för slag eller fall, därav bumse (dial); falla eller stöta emot med ett dovt ljud. Även bumsa, bomsa (dial); grov, ohyfsad kvinna och bumsen (tyska) knulla, ha samlag. Det finns ett ålderdomligt skällsord bomsa-ko som på modern svenska skulle kunna tolkas som fet kossa.


(smn) fitta.


(sl) kvinnobröst.


(sl) stror, snygg rumpa, röv.


enligt uppgiftslämnaren (24-årig man) ”låter det skånskt” och han menar att förleden egentligen är bunke. Håkan Söderberg i Malmö har följande att säga om ordet (SkD 12 jan 2013): ”När den sexuella frigjordheten var ny och populär, eller man åtminstone pratade om den, sade man i Stockholm ’gruppsex’. I Brantevik, där jag bodde då, sade man ’bunkaknöll’.”  Kotsinas (1998) har ”bunka; ha samlag”. Bunkepul i danskan. Se även pul.


1 (sl) tömma bunken; uträtta naturbehov. 2 fitta.


(da sl) bröst enligt Bom (1949).  Ordet från andra världskriget för skydd, värn, bunker.


(sam) klitoris. Ordet från artikeln Sex and the Sápmi i Författaren nr 3/2015 där det också heter: ”Jag upptäckte under skrivandet att det finns ett gammalt samiskt ord för klitoris (bunnu) men inget ord alls för kukhuvud, att det saknas vissa ord som behöver finnas för att man ska kunna skriva om sex.” (den anonyme skribenten bakom Sex and the Sápmi)


(sl) bröst, pattar. (slangopedia.se) Kanske från engelska bun; bulle.


(put) hora, prostituerad.


(sym) gruppsex*. ”Nä, där kör de väl buntknull i parti och minut, skrockade Håkansson.” (Drougge 1997/2003) Bunt; en hel hop, en massa.


(dial) småpussas. (ORB)


(sl) kvinnobröst. Engelska boob, boobs; bröst.


(sym) kvinnligt könsorgan. ”Då den högvärdiga frun såg det, lade hon sig tillrätta med buren vidöppen och spärrade in näktergalen.” (Aretino 2008) ”Kongen i Danmark en herre så båld/ Han brød op min buhr og tog mig med wåld.” (ballad i Kværndrup/Olofsson 2003)


(dial) stora bröst. Ko som nyss kalvat. (OFS) Anmärkning kudd = ko.


(sl) 1 dass, toalett. Ursprungligen med tanke på den tunna (burk) som på torrdassens tid fick ta emot avfallet. Senare också om den vattenspolande burken. Gösta Bergman (1934) har burken som skolpojksslang från Umeå. 2 burk i överförd betydelse mage ”vara, sätta, göra på burken”; vara (göra) gravid. Thesleff (1912) har ”på burken”. ”Blev hon på burken igen var det illa, faktiskt allvarligt, men det som var viktigare var nykokt kaffe och lukten av bacon och ägg.” (Miller 1956) Även burka(d) (sl) för samma sak. ”Han har burkat upp henne”; gjort henne gravid, dvs ”hon är burkad”. Enligt Byrmans (1989) sagesman (f 1937) ett ”slangord som kommit in i dialekten på 1940-talet, om ogifta”. Kanske för vissa burkars buktiga form. Ordet burk är släkt med engelska body; kropp och troligen även med botten. 3 burk, gotteburk, krutburk, honungsburk, sillburk; fitta. 4 colaburk; kuk. ”Han är jävligt snygg på ett ruffigt sätt, hardcore* och utrustad med en fet Colaburk till balle.” (Puma Swede 2012) 5 (so) om kortväxt, tjock mansperson. ”Då steg han fram den burken,/ den dära fete fan". Gustaf Fröding (1860—1911) i någon dikt.


(sl) 1 spy, kräkas.  Se också burk (1). 2 burka; göra på smällen*.


(sym) kuk. Se vidare burk (3).


(nyo): ”När en kvinna endast intresserar sig för andra kvinnor under vissa typer av festliga tillställningar där burlesk uppklädnad är deras dress code.” (SAO 2013)


(rom) bonddjävel. Se även bäng.


(sl) fitta.


(jap) av buro; påsiga underkläder och sera; sjöman. I Japan säljs använda flicktrosor i s k buruseraaffärer. Ofta säljs trosorna med bild av en flicka som bär dem. År 2004 förbjöds försäljningen av använda underkläder. Istället erbjöds kunden att lukta en trosklädd flicka mellan benen eller att köpa bilder av flickan och få trosan gratis.


(sl) enligt Kotsinas (1996) ”homosexuell person” med tidsangivelsen 1946. Buro (förbrytarslang, romani) bonde, dumbom. Enligt Carling (2005) skandinaviskt romaniord från lågtyskas bur med romaniändelsen -o. Se vidare under bög.


(smn) lilla busan; fittan.


(sl o ljud) fjärt.