(barn) kissa, pissa.  Hellquist (1980) menar att ordet  kan spåras tillbaka till omkring 1640-talet. SO har "hist.: sedan 1651”. Hellquist jämför med danska pinke och tyska pinken, pinkeln. Han håller däremot inte med de ordforskare som menar att pinka är avlett av östfrisiska pink; penis. Förmodligen är pinka precis som kissa och sissa barnspråk för pissa. ”... pianisten Glinka pinkat, en pöl vid pianot...” (Hammarén 2003) "När han skulle kasta upp käringen på sig blev hon så rädd att hon pinkade på honom. Gasten blev rasande och kastade iväg gumman och sa: 'Jag ska hämta min bänk och mina verktyg, så ska jag göra dig tät'."  (Gustavsson, P 2021 sid 216) Några röster kring ordet: ”Pinka är småfånigt.” (man 30) ”Äckligt, gubbaktigt liksom pissa.” (kvinna 23) ”Slarvigt sätt att kissa.” (kvinna 28)  Pinka (dial) som betyder ungefär ”slå på metall med en hammare så att ett klingande ljud hörs”.


(åld o so)  SAOB om "person som drar omkring i landet och försörjer sig med att förtenna grytor o.d.; landstrykare". "Denna Bodil, 'Tyska Bodil', har lämnat en tillvaro som byggmästarhustru för att följa en grupp 'pinkare', också kallade tattare." (Lennartsson 1999)


(euf) SAOB har "skämts. l. eufemistiskt, numera föga br.) kasta sitt vatten, urinera.  (Heidenstam  Karolinerna 1:58 1897)" Se även sinsilera.


(euf o barn) det man pinkar med. I stil med framstjärt (se do). Uppgift från Nils Larsson (f 1945 i en by i Västmanland) vars mor (f 1915) använde uttrycket i hans barndom. Se även stjärt.


(skol sl)  Bergman (1934) om avträde i Skaraskola. Han jämför med tyskt skolslang  Pinkelage och Pinkulatorium.


ordet förklaras av Anders Rundberg i artikeln Hotet kommer från höger (SvD 3 aug 2012): ”Vi i Queers against pinkwashing har under snart två års tid arbetat med att synliggöra fenomenet pinkwashing; att utnyttja hbt-rättigheter för att framställa rasistisk och islamofobisk retorik som liberal.” Rundberg exemplifierar med ”hur staten Israel använder pinkwashing genom att hävda sig vara ett liberalt och människorättsrespekterande land på grund av sin liberala homolagstiftning, samtidigt som Israel agerar folkrättsvidrigt på Västbanken och i Gaza.”


(sl) 1 kuk. Även fnitterpinne; att skratta åt eller av, och bierpinne, fläskpinne, glädjepinne, härvpinne, kisspinne, knullpinne, myspinne, nödfallspinne, pekpinne, pinkapinne, pisspinne, stingpinne, stinkpinne och tältpinne; pinnar som pinkar, stinger och stinker. Se även fröjdepinne. ”Å vem kan lita på att Söderman på Saltkråkan int tvinga barnbarnet Stina att glufsa på hans skäckiga gamla bierpinne?” (Teratologen 1998) ”Och den stormäktiga drottningen över 69-öarna tog nu min lem mellan sina högvälborna läppar och slukade hela pinnen ända in till roten.” (Harris 1965/1900) "På sin höjd kunde mäns masturbation utgöra en komisk passage: en penis i en ljummen äppelpaj, den frigida fruns äcklade blick på hur en liten tältpinne reser sig under det gemensamma täcket." (Recension i SvD den 21 januari 2024 om Åsa Kalmérs Naket. Hans mest intima) Också ispinne om ståkuk. ”Först trodde Cecilia att det var en pinne. Men det kunde det ju inte vara — för hon hade verkligen aldrig sett en skär pinne förut, dessutom såg det ut som om den där underliga saken satt fast på hans mage på något sätt.” (Hasso 1977) ”Glömd var Charlie Fielding, dirigenten som älskade sin pinne.” (Jong 1984) ”Den otrogna hunden ville hem och värma sig vid den gamla brasan en stund innan han stoppade in pinnen i den nya igen.” (Drougge 2003)

Norsk slang har frydepinnen, elskovspinnen och trøstepinnen. Dansk slang har ha’ uro i ynglepinden (Själland) som enligt Bom (1949) betyder ”være erotisk stemt — om mann”. Jämför trumpinne. 2 stoppa en pinne i brasan, få en pinne i holken, gömma pinnen; knulla. 3 hala pinne; runka. 4 ha pinne; ha stånd. 5 I Byske (Vb) säger man om en gravid kvinna att hon har ”fastnat på pinnen” vilket enligt uppgift från kvinna (f 1918) är ”grövre talesätt för män”. Uppgift från Byrman (1989). 6 ramla (trilla) av pinn, lämna pinnen; dö. 7 (svr) i det åländska  pinnar och plåtar där plåt = mynt. ”Öster om finns belägg för den milda svordomen nitton pinnar, och väster om Åland har man använt uttrycket tusen plåtar. (Svenblad 2008) "Och krögerskan hade förut, utan vidare ceremonier, låtit mig ta henne under kjolarna. Som ersättning hade hon begärt en plåt." (Brunner 2020 s 127)  En plåt var det folkliga  uttrycket för en daler kopparmynt. I dagens penningvärde motsvarar en plåt ungefär 45 kronor.


(dial) knulla enligt 20-årig man från Helsingborg.


se kupéstånd.


är en typ av japansk bordell som specialiserat sig på oralsex*. Kunden placeras i ett bås och serveras något att dricka medan den prostituerade utför fellatio* på honom. Tillvalstjänster finns också.


bild av drömflicka efter engelska pin-up-girl;  flicka att fästa upp på väggen. Ursprungligen om amerikanska soldaters vana att sätta upp bilder av filmstjärnor på väggen i förläggningen. Till Sverige kom fenomenet omkring 1945. Nuppa, noppa; liten flicka, stumpa samt utvikningsbrud.


(sym) penis. ”Min ros tryckte sig mot hans pion i en liten fuktig kyss innan den öppnade sig, lät pionen dyka in i sig, tills mitt hår mötte hans hår, två gräs som växte samman och dolde all blomman.” (Eckerbom, Kärlek 10/1968) Se även under knopp.


(sym) 1 kuk. Utskjutande del på kanna eller liknande varigenom vätska hälls ut. Använt även i förortslang enligt Förortsslang (2004).  Lågtyska pippel; kuk på liten pojke och norsk slang pipen för samma sak. 2 fitta.


(sl) 1 fitta. 2 knull. Thesleff (1912) har ”sätta en pipa”; coire*. Tända en pipa; kåta upp till knull. I finlandssvenskan är pipa analogt med pippa, enligt Göran Ek i Helsingfors. Men också pipa i form av t ex en vasspipa; ihåligt rör. Skära, ta sej, sätta på en pipa; få sig ett knull. ”Visst kunde man säga att jag spelade på dem som på en uppsättning pipor eller rättare sagt pippor.” (Eckerbom, Kärlek 14/1970) Se även pippa. 3 kuk. ”Jag höll den varma hårda pipan och sög.” (Delany 2009)


(sl) se lärka.


(dial) knull, knulla. Pippa ”hist.: sedan 1888”. (SO)  Pippel (lat); kuk på liten pojke. Se även pip(p) (dial); kuk. Det finns också ett annat passande svenskt dialektord pippla; hastigt röra sig fram och åter i ett hål. SAOB, från vilken uppgifterna ovan hämtats, menar att ordet ytterst kan komma från substantivet pip; rörformigt föremål, eller från verbet pipa; göra pipig eller rörformig, urholka, samt från  pippa; sticka, sticka in, peta. Ett vitsigt slangord i sammanhanget är pipparkaka; söt, sexig kvinna. ”Man kan säga pippa istället för knulla, det låter bättre, säger pappa till 15-årig dotter.” (DN 26/2-1967, ”Vi talar med barnen om sex”,)

I novellsamlingen Skärkarlsliv (1888) hade August Strindberg (1849—1912) i novellen ’Skräddaren skulle ha dans’ med  ”pippat i ärtsängen”. Författaren och journalisten Thomas Nordegren berättar att ”detta skabrösa uttryck ställde till skandal när boken kom ut och tvingade förlaget att i efterhand skära ut den anstötliga sidan och klistra in en helt ny där orden hade ersatts med ’trampat i ärtsängen’.” (DN 6/3-1985 s 4) Från ett "fult" ord till ett annat. Trampa* kan nämligen också betyda knulla. ”Jo si, ho va som en liten sugmopp på pippe! Ja spände på ho från alla upptänkliga sidor, ha ha ha!” (Johansson 1990) ”Nästa dag värkte mina muskler och jag var öm i käken. Slidan var irriterad av så mycket pippande — med karlar och vinflaskor.” (Hite 1977) ”Vad kommer att hända med pipperiet efter revolutionen?” (Brøgger 1974) ”Ta nu inte illa upp om vi i brist på pipa pippar till vår tröst. Det är ju ändå lördag, den rena musens sabbat.” (Pohjanen 2003) ”Två harpestharar pippa en döende strören.” (Teratologen 1998)

”Lördag morgon, barnen hade fått frukost och satt en trappa ner framför en Pippifilm på videon. Och när barnen får Pippi, ska pappa få pippa.” (Wahl 2004) ”Inga konster nu! — och så gjorde han det — och det var alltihop, sade mrs Pender när hon beskrev sitt första äktenskapliga pipp. (Het Kärlek 1967) Från Malå (Lpl) kommer, enligt uppgift från man (f 1925), ”han har pippat” som han kommenterar ”slang, när graviditeten var oavsiktlig, används bland ungdomar”. Även som militärslang ”han har pippat tjockt” som uppgiftslämnaren (man f 1915) hört i Växjö på 1930-talet. (Byrman 1989) ”Va fan vill småslamper helst leka?  Jo, mamma-pippa-barn...” (Teratologen 1998)

I skånskan finns det många varianter där e blir till ett i något som kan ställa till det som i följande gamla gästgivarvits: Restauranggästen: Pippar, fröken? Sevitrisen: Vet hut karl! Restauranggästen: Men jag frågade ju bara efter pipparn!


(dial) dö. (ORB)


(sl) 1 kuk. ”Han hade satt in pippin i munnen på dem och lekt att de kvittrat.” (Salten 1983) ”...och den gula lilla pippifågeln pickar redan i deras byxor alldeles otålig och redo,...” (Hûlová 2015) Se även fågel. 2 fitta. 3 få pippi; bli kåt. ”Åh, den där nye tuppen är för gräslig — han eggar mig så jag får pippi!” (O’Månsson, Kärlek 6/1966)


(sk) knullbar. Ohlmarks (2004) har ”möjlig och lämplig att idka samlag med”. Följande vers är från samma källa: ”En liten pyr å schucker sak, / bom falleri faderlllan lej,/ pippibel både fram och bak,/ bom faderillan lej.”


(smn) fitta. I finskan finns pippeli; snopp.


(lmo) fitthår.  Ett humorprogram i Sveriges Radio P 3 (1998—2003).


(sl) kuk. Se näven sota och sotlucka.


(euf) i den barnvänliga varianten far åt pipsvängen för ”dra åt helvete” som Astrid Lindgren (1907—2001) använder i sagan Ronja rövardotter (1981). Främst förknippas uttrycket kanske med Ronjas mor Lovis då hon ber bl a sin man flyga och fara: ”Ut, alla manfolk, skrek Lovis. Far åt pipsvängen med er, för ni gör ändå aldrig annat än sattyg.”


(franska piquer; sticka, stinga) person som eggas sexuellt av att sticka offren blodiga.


(sl) en dusch som består av en våt trasa som man tvättar kroppen med när man saknar tillgång till dusch eller bad.


(sl) enligt slangopedia.se rör det sig om en avancerad sexuell manöver med ett knullande par där mannen tar kvinnan bakifrån och när han är på väg att få utlösning drar han sig ur kvinnan och klämmer åt för att hålla tillbaka satsen, samtidigt som han spottar kvinnan på ryggen. När hon vänder sig om för att fråga vad han sysslar med, lägger han satsen i hennes ena öga samtidigt som han sparkar henne på smalbenet. Resultatet blir en enögd kvinna som skrikande och svärande hoppar omkring på ett ben.


(sym) fitta.  En köttätande sötvattensfisk. Pirayan har mycket kraftiga käkar och fleruddiga tänder och kan bita stycken ur bytet.


(för sl) kurdiska för hår, päls, enligt ståuppkomikern Özz Nujen (f 1975). I ett mejl berättar han att det är ett ord som ”kommer starkt och används om tjejen (gussen) har hårigt sköte eller är hårig. ’Hon hade fett med pirch mellan benen re’.”


(sl) enligt slangopedia.se uppsalaslang för kissa.


(dial) ha samlag, peta, sticka. Också fiska med pirk, ett fiskredskap som ständigt hålls i rörelse i vattnet. Besläktat med perra, pirra (se do).


(sl) penis bl a i rasta pirko; pissa. Slangopedia.se härleder ordet från södra Dalarna.


(sl 1 knulla i grädda pirogen. Se även köttpirog. 2 pirogen; fittan.


(dial o svr) för tusan. (OFVG)


1 knull, knulla. Dialekt  pirra; sticka, ha samlag, uppreta, irritera. Även känna kittlingar/darrningar. Troligen ljudmålande.  NEO har ”Hist.: sedan ca 1875”. Rietz (1867) har pirra (Bl), pirva (Ha) och pirka (Sk), samtliga med betydelsen ’coire*’. ”Ett annat knullord var pirra. Jag minns det som väl så vanligt. Apropå det ordet råkade mina föräldrar ut för en sak — vid ett besök av några nyförvärvade skånska vänner. Från Stockholm hade min far och mor med sig en liten metallsnurra som användes som ett spel. Man tävlade om en pott. Detta spel kallade mina föräldrar för pirra. När de så frågade sina gäster om vi skulle pirra väckte detta naturligtvis bestörtning hos gästerna som trodde det gällde något sexuellt. Det blev givetvis uppklarat och väckte en hel del munterhet.” (Manlig pensionär, Skanör) 2 I Kyrkhult i Blekinge säger man ”perra åpp”; han har ”pirrat upp henne” gjort henne gravid. Enligt uppgift från man (f 1937) är det här fråga om ett dialektuttryck från ca 1900 som överlevt och frodats. Även från Småland (Långaryd) finns uppgifter om uttrycket. Också uppirrad. Allt enligt Byrman (1989). 3 pirr, pirra (sl); piss, pissa.


(dial) 1 kuk. ”Jag pekade mot mitt kön och sa: Pirre!” (Niemi 2000) I den tornedalsfinska ordboken Meän kielen sanakirja heter det: ”Pirri (tirri) pojkskruv (penis).” Uppgiften från författaren Mikael Niemi (f 1959) som också förklarar: ”Pirre är en variant av pirri. Det betyder enbart själva könsorganet, alltså aldrig piss, eller att pissa.” 2 (sl) piss.


(sl) kuk. Se även fjong.


(svr) piru finska för fan, djävul, pirro en åländsk variant för samma djävel.


(spa) kuk.


(da) jävla skit.


(fsv)  piss, urin. Forndanskan har pis och medelnordtyskan pisse. " watnith aff  blädronne (blåsan) som folk kallar piss." (Läke- och Örte-Böcker. Utg. af G. E. Klemming 1883—1886.) Se även pilta pis och bepissa.


(fsv) forndanska pis, medelnordtyska pisse; urin. Uppg. från Söderwall (1892) med citatet: "watnith aff blädronne som folk kallar piss." (Läke- och Örte-Böcker. Utg. af G. E. Klemming 1883—1886.) Se även pissa, piissa och pyssa.


(bulg) kuk.


(ita) pick, pitt, lillebror. ”Den kollektiva omtanken om fotbollsspelarnas ’pisselino’ är som en mammas omsorger om sin baby. Pojkarna ska äta gott och sova gott och inte störas av orena tankar.” (Kristina Kappelin: Nu är det slut med älskogen, Sportbladet (23/5-2002.)


(dial) illamående p g a graviditet. (OFVG)


(fra) om maskros. Eg pissa i sängen.  Uttrycket, som anspelar på att maskrosen är milt urindrivande, kan av en fransman användas som skällsord.


(jid) piss.


1(so) lättsinnig flicka. Rietz (1867) har pisk; lösaktig qvinsperson och piska; lättsinnig flicka; flicka som mycket springer efter karlar; skällsord. SAOB har dialektalt lättsinnig flicka, men även som smeksam benämning på flicka. Ryskan har  pichka (so); kvinnligt könsorgan. Jämför hor-piskor. 2 (sym) kuk. ”... jag och den andra kvinnan nafsar på varandras bröstvårtor för att han ska kunna komma snabbare, eftersom hans piska hör till de latare...” (Hûlová 2015)


(sym) även kallat pisk och smisksex med sadistiska* och sadomasochistiska* inslag. Att piska någon till utlösning eller orgasm med hjälp av allt från en enkel ridpiska till mångsvansade tortyrinstrument. ”Ett tag pendlade han till Nynäshamn och hade tydligen rätt sjukt rajtantajtan med en dagisfröken, pisksex och grejer ...” (Skantze 2001) Se också flagellatio. ”Jag öppnade kappan och visade honom två piskor som satt fast i fodret. ’Så du hade med dig Övertalarna? Då hade du kul alltså’?” (Belle de Jour 2006)


(dial)  ”gå halfsjuk; säges mest om qvinnor, som äro sjukliga i följd af hafvandeskap”. (Rietz 1867) Även pisli, pislig (dial); halfsjuk, mager.


(dial) vid dåligt lynne p g a menstruation. (OFVG)


skällsord till allmänt nedgången och sunkig person.


(sl) ”urinförgiftning”, enligt Kotsinas (1996) med tidsangivelsen 1966. Även ”vara dum i huvudet”.


(so) stick (åt helvete), lägg av.


1 ett fornsvenskt ord möjligen från fornfranska pissier och franska pisser eller vulgärlatinets pissiare; urinera. Jämför italienska pisciare, danska pisse, engelska piss och tyska pissen. Ordet är ljudhärmande som sissa* och kissa*. ”Hist.: sedan ca mitten av 1400-talet (Läke- och örteböcker).” (SO)

I våra äldsta ordböcker på svenska från 1630-talet finns ordet med. Hos Schroderus (1929/1630-t) finns piss, pissas och pissande samt kallpiss; urineringsbesvär. Likaså finns ordet upptaget i våra äldsta bibelöversättningar från 1541 och 1703. Carl-Göran Ekerwald talar i sin Motljus (1999) om det ställe i bibeln (1 Kon 14:10) där det beskrivs hur Gud för krig mot Jerobeam — ”jag vill skära bort från Jerobeams hus den som pissar mot väggen ... den uppå wäggena pissar...” Och, fortsätter Ekerwald: "Gamla testamentet är direkt i sitt språkbruk, och den som fuskar och spär ut detta språk kan lika gärna hugga kniven i sin egen farmor.” Det finns de som tolkat versraden så att den som urinerar offentligt blir straffad. I själva verket är förklaringen den, enligt Ekerwald, ”att alla i Jerobeams här som var så unga att de kunde rikta pisstrålen mot väggen skulle dö — bara kvinnor och åldringar slapp”. De som var starka nog att få pisstrålen mot väggen utgjorde en fara och måste dö, medan de som var så svaga att strålen inte nådde fram var ofarliga och skonades. Somliga forskare menar att uttrycket är en omskrivning för "alla män", dvs personer av mankön. Under biblisk tid och ända fram till den victorianska tiden var det accepterat, ja i själva verket kotym, att män pissade offentligt. Alla män pissade mot väggar, träd eller vad som låg närmast till hands när behovet föll på.

Av detta pissa finns inget spår i senare bibelöversättningar. I Bibel 2000 heter det i stället: ”När Simri väl hade blivit kung och bestigit tronen dödade han hela Bashas ätt; inte ett enda manfolk lämnade han kvar, varken släktingar eller vänner.”

Även utanför bibeln används ordet under t ex sent 1600-tal, som i följande exempel som är hämtat ur SAOB (1954) och Härnösands Domkapitels protokoll (1690—1696): ”Han blef priveradt (utesluten ur kyrkogemenskapen) för att han pissade i kyrckian om Påskdag.”

Tegnér har i sin Ur språkens värld (del 2/1925) med ordspråket ”Svensk man pissar aldrig ensam”, som jämförs med holländskans ”een goed hollander pist noit alleen”. Så sent som på 1860-talet använder Rietz ordet någon enstaka gång för att förklara ”pissord” i sitt dialektlexikon (1867), och i Kakamoja (1872) finns ordet med, som i t ex följande poem, betitlat Varm hyllning: ”Må alla älskogsnarrar skära/ Sin skönas namn i trädens bark,/ Må alla sk-thus vittne bära/ Att deras kärlek varit stark,/ Men jag, förtjust uti min mö,/ Jag — pissar hennes namn i snö.”

Ungefär vid den tiden tycks ordet dock ha gjort sitt i anständiga sammanhang och förpassats till drängstugor och dassväggar. Däremot verkar ordet skit, att döma av sk-thus, ha fått fulhetsstämpel tidigare. Jämför under Inledningen. I vissa landsändar verkar dock pissa ha levt kvar som anständigt ord långt in i vår egen tid. Detta om man får tro min sagesman (f 1929), som kan berätta att ”bland bönder och småbrukare i min hemsocken Hammerdal i norra Jämtland brukades pissa åtminstone fram på 1950-talet allmänt. Min faster, f 1890, ogift, strängt religiös och mycket pryd, använde ordet utan synbar blygsel. [...] En av mina söndagsskollärare, bonddotter f. ca 1900, predikanthustru, brukade ordet lika ogenerat...”  En som dock inte brukar ordet lika ogenerat, eller är det möjligen hans förläggare, är Holm (1980) där det heter: ”P-a i byxorna är så gott som en kopp kaffe, det värmer så länge det rinner.”

Bourke (1968/1891) berättar om ett vulgärt talesätt som lyder: the more you cry the less you piss, ju mer man gråter desto mindre pissar man. Bourke menar att det kanske ligger något i talesättet, då det som går ut som gråt inte behöver ta andra vägar. Jämför även pissa baklänges; skita.

I hotell- och restaurangbranschen finns pissbussar; busslaster som enbart stannar till för att använda toaletterna och pissränna; om den vattenränna i köksgolvet där bl a potatisvattnet rinner ut. Pissränna används också i främst Göteborg om SJ:s X2 tågset som är långt och rostfritt. I förortsslang heter det jag pissar på dig;  jag skiter i dig! ”Jag pissar bort en spya från toalettstolen och står i en konstig ställning för att inte blöta ner min högra fot.” (Hagman 1991)  2 piss (sl) dåligt, tråkigt, jobbigt. ”Idag har allt varit piss. Pissigare kan det inte bli!” 3 Dahlman (2012) har "piss; urin; äv. regn eller nonsensprat". 4 (so)  piss off; stick iväg!.


SO har ”ofrivilligt kissa i byxorna [vard]” och ”hist.: åtm. sedan mitten av 1970-talet”.


(fsv) medelnordtyska pissen; mingere. (Söderwall 1892)  Se även mingo, pis och bepissa.


(sl) fittan.


(sl) det som pissar, pissgrunka;  kuk. Engelsk slang har pisser med samma betydelse. "Och så stack han pissaren in i hålet, som han hade borrat." (Folksagan i Sverige 3 s 585) Se även under grunka och hål.


(dial) urinstämma. (OFVG)


(dial) urinblåsa. (OFVG) Se även blåsa.


(sym) I Pissbomber och knullhets (Pittstim 2009) beskriver Axel Gordh Humlesjö hur en pissbombning går till: ”Dra ut förhuden framför ollonet. Håll för öppningen med fingrarna. Fyll kuken som en vattenballong med piss. Sikta sedan mot målet och släpp taget”. Se även bomb och bomba.


(åld) nattkärl*, potta*. Enligt SAOB (1954) hette det pissbäcken åren 1560—1739 och pissebäcken från 1538 till 1640. Se även bäcken.


se under bög.


(sl) 1 pissa. 2 kuk. 3 pisse i kisse*; knull, knulla.


(sk) en som har svårt att hålla tätt som ofta är pissig; nerpissad och skälls för pisseblaga. Uppgift från Ohlmarks (2004).


(dial) ”blemma på ögat”. (folkmun.se)


(sk) urinblåsa. Se även blära och blåsa.


(no sl) jättebra.


(åld so) saltpetersjudare. Att vara saltpetersjudare ansågs av Stadsarkivets Mats Hayen vara "tidernas vidrigaste Stockholms yrke". Arbetet gick ut på att samla in urinindränkt jord för att ur den  utvinna saltpeter, som bl a användes till  att framställa krut. Under 1600-talet reste saltpetersjudare runt i landet och samlade gödseljord från stall och ladugårdar. I folkmun kallades de föraktfullt för pissegubbar.


(sk) om den som klantar sig, begår en dumhet.


(dial) skånska skällsord.


”vagel i ögat”. (folkmun.se och Lundbladh 2012)


(sl) toalett. Se även kruka.


(sk) pissoar. Se även kur.


(sk) skitsnack.


(sk) bassängen där bonden tömde djurens urin.


se pisseverket.


(sl) fitta. Jämför murra.


(fra) pisser en lit; pissa i sängen. 1 barn som väter under sig. Lit = säng. 2 maskros. Anses ha urindrivande egenskaper.


(sk) om den som pissar ofta eller pissar på sig.


(dial o åld) pissredskap. Se även redskap.


(sl) 1 fitta. Se också ruska och tofs. 2 nedsättande om kvinnor i allmänhet.


(sk) pisseskur; kortare regnskur och pisseskuravär; mer ihållande regnskurar.


(sl) eget uttryck (16 maj 2019) för den som ofta behöver pissa. Kan bero på överaktiv blåsa och/eller att prostatan växer med åren och tränger ihop blåsan så att den rymmer allt mindre urin. Också viss medicinering verkar urindrivande.


(sk) pissnödig'. Se även pissträngd.


(sl) könshår*. Se även tuss.


(sk) fitta; hört från Åhus i Skåne, enligt uppgift från man i 20-årsåldern, som i sammanhanget också nämner pisselappar; blygdläppar också det ordet från Åhus.


(so) om kvinna. "Jag förstod att det jag blivit, det var inte ett litterärt stjärnskott. Jag hade blivit en pissfitta. Rakt av och rätt igenom." (Maria Maunsbach: Lucky Lada och jag. Natur&Kultur 2022)


(sl) se under fjong.


se pissaren.


(dial) pisspotta. ”I otaliga hem blev det uppståndelse med barngråt, stryk och arga mödrars ilska, då mamman fann sängen våt under ungen, trots alla hennes förmaningar till barnet att om natten använda den 'pisshånka' som stod framme vid spisen.” (Tilander 1989)


(sl) 1 fräck, usel. ”Låt oss bli pissiga, sa hon. Om ni ursäktar uttrycket, pojkar.” (de Ville 1968) 2  Öresunds Översättningsbyrå (danska-svenska.se) har chatt-språk för dålig. Se också pissigt.


(sl) dåligt, tråkigt, jobbigt.


(sl) toalett. Se vidare under potta.


(sl) fitta. Se även ruska.


(sl) toalett. Enligt G:son Berg (1900) skolslang från Uppsala, men ordet har säkert haft, och har, en vidare spridning än så. Suffixet -is är den vanligaste formen då ett ord förvandlas till slang, t ex vatten/vådis.


(lmo) negativt. Motsatsen till positivt.


(sl) kallas en barnslig och irriterande skitunge.


(lmo) biskop.


(dial) urinsamling vid gödselstad. (OFVG) Skånskan har pissekurra* för samma sak.


(dial) 1 häst som får nervösa utbrott och därvid slår bakut och släpper urin. (OFVG) 2 Ordbok över Nösslingemålet har pessekula (so) om kvinna.


1 (sl) pissoir*. ”Baktill på byggnaden [uthuset] fanns baksidan av vedboden. Där bredvid ha vi killar vårat eget dass med 3 sittplatser och intill denna låg ’pisskuren’.” (Alf Palfjord, Borås f 1929)


(sl) 1en kort obetydlig och obestämd tidsperiod. 2 vidrig, äcklig lya, bostad.


(sl) gylf*. Se även lucka.


allmänt grovt skällsord till både män och kvinnor. Se även under luder.


(dial) gylf*. ”Abu hasa upp sina rapissebyxer, där pisskluta stack fram ur pissluka...” (Teratologen: Fragment av surrogatpyret XIII. Tidningen Kulturen XIII 1/2008)


(sl) se under moj.


(dial) myra  i Hälsingland.


(sl) toalettvaktmästare speciellt på lyxkrog. Se även nisse.


skällsord till stupfull person.


i stort behov av att pissa*. "Om en stund kom prästpigan ut, hon med, och gick omkring där. Men prästen var pissnödig och ställde sig vid husknuten. — Det här är Jesus, sa han när han var klar, och synade ställningen. — Och det här är Jerusalem, sa pigan och drog upp kjolen. — Låt då Jesus tåga in i Jerusalem, sa prästen och det hade pigan inget emot." (Folksagan i Sverige 3 s 826)  Se även nödig.


franska pissoir, bildning till pisser; pissa. ”Hist.: sedan 1868”. (NEO)  Pissorden är ljudhärmande, som t ex tyska pissen och engelska piss. Se även piss, pissa. ”När den romerska kejsaren Vespasianus (9—79 e kr, kejsare 69—79) tillträdde sitt ämbete fanns det gott om hemlighus* i Rom men inga pissoarer. Vespasianus satte därför ut tunnor på de mest utsatta platserna i stan och sparade all urin i cisterner och sålde det till färgarna. När sonen Titus klandrade fadern för att han gjorde pengar på verksamheten, och menade att ett sånt stinkande företag inte borde avgiftsbeläggas, lade fadern de första slantarna från verksamheten under sonens näsa och undrade om de luktade.” (Återberättat hos Harington 1962/1596.)

Uttrycket ”pecunia non olet”; pengar luktar inte, tillhör numera kategorin bevingade ord. Orden fanns, enligt Holm (1978), ännu tidigare hos Cicero (106—43 f Kr). Kvinna (28) om pissoar: ”Allmänna kissplatser för gossar oftast besökta av fullisar, utslagna.” ”Horgatan var en blandning av pissoar och koncentrationsläger.” (Bjørnebœ 1967)  Här avses Reeperbahn i Hamburg. I många kretsar är piss, pissa outtalbara ord och ersätts ofta med kiss, kissa. Däremot  gäller, av någon egendomlig anledning,  samma prydhet inte ordet pissoar som används närmast  ohämmat utan att behöva bytas ut mot t ex kissoar. Kanske är det så att pissoar är ett lite mjukare och mer fint franskklingande än det grövre och mer rakt på sakordet pissa?


(so) föraktfullt om prostituerad*. Se även under box.


fenomenet beskrivs i en artikel i DN (17/6-1994) som handlar om den amerikanske popkonstnären Andy Warhols (1928—1987) utställning abstrakt på Rooseum i Malmö: ”1977 inledde Warhol en serie ’Pisspaintings’ som han sedan, då och då, fortsatte med ända fram till sin död. Dessa åstadkoms genom att Warhol och hans vänner (både manliga och kvinnliga) fick urinera på dukar överdragna med kopparmetallfärg. Urinen gjorde att färgen ärgade och på dukarna bildades abstrakta, såväl spräckliga som molnartade formationer.” ”Skulle Andys rika konstköpare ha vetat att hans s k oxygeringstavlor var målade genom att han själv, hans medarbetare Ronnie Cutronne, men i de flesta fall bara helt tillfälliga människor från gatan utanför hans ateljé fick pissa på dukarna så ... Människan ville bedras och Andy tillfredsställde deras önskan.” (Oravsky: La nuit américaine i Subaltern Bok 2/2005)


(sl) kuk. Se även pinne.


(lmo) 1 med i Pauline Helgesons anmälan av Kristofer Folkhammars ”När han kysste mig förlorade jag allt” (SvD 21 juni 2012) där ”Folkhammar öppnar dörren till homosexualitetens enkönade värld där begäret till den andre mannen genomsyrar allt”. Och, fortsätter Helgeson: ”Där finns källarmännen ’pisspojkarna’, som bebor begärets underjord med krämer och handklovar, vars kärlek har blivit blind”. 2 i Bryssel finns en staty av en ”vattenkastande” pojke, Manneken-Pis, ibland vanvördigt kallad pisspojken. Se också manick.


se potta.


(eng sl) falsk erektion. Grose (1785) har exemplet: "That old fellow thought he had an erection, but his — was only piss-proud; said of an old fellow who marries a young wife."


1(so) föraktfullt och nedsättande om prostituerad och sängvätare. Västgöta-Bengtsson (1993) menar att ordet är ”ett ej uppskattat men ändå skämtsamt smädeord”. Ruska egentligen avhuggen gren med mindre löv- eller barrförsedda kvistar. 2 könsbehåring. Se även ruska.


(so) allmänt skällsord till båda könen. Se även råtta.


(sjö) ”orientaliska gummisandaler med snodd mellan stortån och den närmaste granntån (sk flip-flops). ’Att ha ställt pisstofflorna’ är en eufemism - förskönande omskrivning - för att ha gått över sidan, dvs hoppat över bord.” (Dalnäs 2014)


(sy) pissnödig*. Trängd; hårt ansatt av fornsvenska trängder. ”Du såg ju ut som en pissträngd kanin, när du smög dig in, och inte som en friboren gymnasist — är du rädd för folk?” (Lidman 1952) "Jag är så pissträngd av idéer efter de sista skittunnorna de slogo över mig att jag skulle behöva en  levnad till för att hinna skriva dem." (Meidal 2022 s 73) Se även nödig.


(dial) pissnödig*. (ORB)


se morgonstånd.


se pissoar och ställe (3).


(dial) potta*, nattkärl*.  Mest om mjölkstäva, ett kärl att ha mjölken i. Stäva är en bildning till stav och kärlet gjordes av stavar, stäver.


1 (dial) det man pissar med. "I en Ursprungssaga från Edsele i Ångermanland sägs det att  Gud glömt göra ett pissverk  på kvinnorna. Karlarna fick gräva ett dike och Vår Herre satte fast en yxa med eggen uppåt på en stång i diket, och så fick kvinnorna gå grensle utefter diket så att en skåra skars mellan deras ben." (Folkksagasn i Sverige 3 s 144) 2 (so) allmänt om något som anses uselt som t ex ett företag eller annan inrättning.


(dial) kallades förr den plats strax utanför farstubron, där man i det gamla bondesamhället pissade det första man gjorde på morgonen och det sista man gjorde innan läggdags på kvällen. Särskilt vintertid gick man inte längre ut än nödvändigt för att pissa.


(fisv) ”ofta förekommande finlandssvenskt pejorativt uttryck, som ’jävla pissväska’ etc. om kvinnliga ovänner”. (Göran Ek, Helsingfors) Se även väska.


(sym) träskor eller trätofflor som står redo för den som ska ut och pissa.


(sym) latin pistillum; mortelstöt.  Fortplantningsorgan i vissa växters blommor. 1 klitoris. ”Strax känner jag hans tunga i min blomma, ivrig som ett bi på jakt efter pollen. Han finner pistillen och genomsöker den med sin mjuka tunga och dess lätta beröring sänder ilningar genom min kropp...” (Dolce Vita 2/93) 2 penis. Se även ståndare.


(sym) 1 kuk. ” ’En sådan liten söt pistol du har’. Och så stoppa jag spetsen i mun, precis som en pistolmynning, samtidigt som jag med andra handen sökte mig ner mot hans pung som om den varit en kolv*.” (Lidman, Kärlek 7/1967) Kaj Bom (1949) berättar att i dansk slang är pistol; manslem känt redan från ca 1700 och att det i Jylland heter lommepistol, dvs fickpistol. William Shakespeare (1564—1616) använder ofta ordet pistol i sina dramer och talar om bullets; kulor för sperman med vilken mannen skjuter kvinnan. Norsk slang har uttrycket gå med ladet pistol; om en som inte fått utlösning på länge. ”Vi torde erinra oss att pistolen är en freudiansk symbol för vår urfaders centrala lem.” (Nabokov 1984) 2 fitta. ”Stoppa sedan mina döda pungar i hennes pistol...” (Hammarén 2003)


(euf) kuk.  Kolv i (ång)maskin. ”Det gör ont i fittan, men hans kuk är snabbt på plats och arbetar hårt fram och tillbaka. Det går inte att hålla sig. Det svider på stjärten och i hålet samtidigt som hans pistong arbetar.” (Förbjudna drömmar 1993) ”Torbjörns pulserande kuk gick som en pistong in och ut i Trines fittcylinder ...”  (Lektyr okt 1999) Hennes fitta tycktes smälta kring mannens obevekliga, hamrande köttpistong.” (Tvillingerotik 1969)


(dial) manslem*. (ORB) Jämför pitt.


(lmo) könsorgan*. Pitt och fitta i ett och samma ord.


(för sl o so) horunge*.


(för sl o so) din mammas fitta. Se vidare under mamma.


(för sl) fitta.


(dial) pitt*. ”Pitten upp i björka klev å kutta efter flänje/ Å kära pitjen, vänta mej så ska du gott få känje.” (Polska efter Sörgårds-Pelle i Delsbo. Anderberg 1977)


1 turkiska för fitta. 2 (turk so) fitta, idiot.


enligt SAOB svensk dialekt pitt, pit. Fornsvenska pit. ”Hist.: sedan början av 1300-talet (Skåne-Lagen).” (SO) SAOB menar att ordet möjligen kan vara besläktat med bl a dansk dialekt pint, pintel, norsk dialekt pintol och engelska pintle, samtliga med betydelsen penis. Ordet är, enligt samma källa, av omtvistat ursprung samt starkt bygdemålsfärgat och vulgärt.  Rietz (1867) menar att ordet är  detsamma som pikk eller pekk varifrån vi har pinka. Han visar hur ordet förekommer i en rad språk med formliknande betydelse, t ex walesiskans pid; något som löper ut i en spets. Gaeliskan har peac, peic, piac; något spetsigt, och sanskrit har pikkha; svans. Ihre (1766) har med pitt som ett skånskt dialektord för membrum virile* medan Rietz hundra år senare menar att ordet är allmänt förekommande.

"Varför behöver du ropa på vittnen? Menar du att jag inte haver en så god pitt som en officerare?" (Karlsson A & A 2017 s 50) Och på sidan 51 i samma skrift står: "Ordet pitt användes alltså redan för 300 år sedan. Även synonymen som börjar på bokstaven k nyttjades i vulgära sammanhang vid denna tid. För dem som inte är latinskt skolade och behärskade medicinskla termer brukades i mer neutralt språk i stället uttrycket 'hemlig lem' om denna manliga kroppsdel."

Under rubriken Tillfället gör tjuven — och diktaren (SvD 19 februari 2021) som handlar om  tillfällesdiktning, nämner Carina Burman  den brittiske premiärministern  William Pitt och "hur  namnet lockade till svenskspråkiga lustigheter".  Detta utifrån en handskrift som skrevs till  hans avgång som premiärminister.  "Det 'täcka könet' ber kärleksgudinnan att tala med Amor om att 'Pitten sysslan nederlade': 'Säg åt pilten som har bågan/ att hos Pitten tända lågan'." "När jag är mätt, och  pitten inte behöver stå i fria luften, och jag har goda vänner då har världen återfått livsglädjen." (August Strindberg i brev till Carl Larsson återgett hos Meidal 2022 s 124)

Pitt förekommer i en rad slanguttryck för knulla som diska eller parkera pitten och pitt i Anna; det senare också ordlek för pytt i panna. Också pitt i livet som i följande citat ur Meidal (2022 s 58): "Om du nu knullat med utdrag så kan du icke ge dig fan på att det icke tagit, och flickans anklagelse gäller i alla fall bara om du haft pitt i livet på henne eller ej." Även råttpitt; nedsättande om liten pitt. ”Ta fram den där lilla råttpitten nån gång då! [...] Hörru Pyret eller vad dom kallar dej, smågrabben, ta fram en pincett som ligger i min handvätska, den behövs nog här!” (Göring 1962)

”Balle var också ett ord hon tyckte om däremot inte pitt. Ja, man kan nästan säga att hon kände avsmak för det ordet. Det låter som något man petar tänderna med, sa hon en gång. Något litet och vasst, något som skrapar sönder. Och task lät skrynkligt, ansåg hon vidare.” (Martin, Kärlek 4/1965) ”Det blir en flicka. Han döper henne till Adoracion efter sin mor och jag säjer: —Vad är det för ett djävla namn. Hon är ju inte min syster, vi är fan inte från samma pitt.” (Belloc 1988) ”Det skall vara rent det vi skall ha i oss, sa gumman, tvättade pitten på gubben.” ”Fröken (visionärt): —Jag kan drömma att jag sitter uppflugen på ett lutande torn i form av en jättepenis, den berömda lutande pitten i Piteå...” (Grafström, Kärlek 11/1969)


1 pitta (euf) fitta. Bildat av pitt*.  2 Men man kan också tänka sig ordet som ett skällsord bildat analogt med skällsordet fitta, fast här riktat till en man. "Du är en djävla pitta, pitte!" Egen tolkning den 5 oktober 2023.


(sk) kukhuvudet, glans penis*.


(smn) i centrala Malmö bredvid St Petri kyrkan ligger det 130 år gamla Riksbankshuset  i folkmun kallat Pittahuset för att det bl a är utsmyckat med 208 små pittar* som sticker ut från andra våningen. Pittahuset omnämns bl a i Jacques Werups Malmöskildring Hemstaden från 1981.


(sk) folkhumor för potatis som dessutom ibland har likheter med en pitt.


(smn) kuk. "En sån fuling. Han heter Pitter. John Pitter? Anitas Pitter. Usch, vad du är ful i mun." (Länsberg 1959)


(sym) kondom*. Se även fodral.


(barn) liten pitt. "...mamsen sitter bredvid på badkarskanten och sköter badkarskranen (ur vilken rinner en svag stråle som det är meningen att jag ska imitera) med ena handen medan hon med den andra kittlar mig på undersidan av manicken*. Jag upprepar: ger mig en kittling på min pittling." (Roth 1969)


(sl) med hos Thesleff (1912) för hus med bara kvinnor. Ofta rör det sig om en bordell. Se även under hus.


(lmo) könsmogen, lovlig.


(lmo) 1 tal av grekska logos;  tal, ord. Tal om pitten; erotik*. 2 urolog*. Skalden Gustav Fröding (1860–1912) använder uttrycket pittolog i sin diktning.


(nyo) ”en man som gärna berättar om alla sexuella upplevelser han har på publika forum som Facebook och Twitter". (SAO 2013) Jfr fittra (1).


(lmo) kondom. Uppgift från äldre man. Se även under skinn.


(sym) fitta. Se även under snorra, snurra.


(lmo) kuk. Ordlek på pistol*.


(sym) Henrik Nordgren i Åstorp (Skåne) berättar i ett mejl (16 dec 2009) att i Gunnar Flodéns ”Pys, pinngas och oljerök”, om 30-talets lättviktsmotorcyklar ”nämndes det passande tillmälet ’pittvärmare’ till de modeller som hade en högt sittande motor”.


pittögd (slang) skelögd och pittöjd (skånska) för samma sak. "Vissa tror att det [pittöjd] betyder 'enögd' eftersom pitten som  bekant bara har ett öga. Det syftar istället på att den skelande — förutsatt att denne är man — tittar inåt, mot sin egen pitt. Uppåt landet används uttrycket 'ballögd', vilkert skulle vara en anatomisk omöjlighet på skånska ."  (Lind 2016) Se ball, balle (2)


(för sl) fitta.  I ryskan är pizdá i samma klass som vårt fitta.


(sl) kräkas, spy i lägga en pizza.  ”Vid toaletterna var det kö. Jag blinkade några gånger och lyckades få tårarna att gå tillbaka, men jag kände mig färdig att lägga en pizza vilken sekund som helst.” (Boije af Gennäs 1991) ”Om du druckit för mycket så lägger du en pizza på honom.” (Delany 2009)


(eng) tjurpenis.


(sl) knulla. Rietz (1867) har dialektorden pjallta*, pjällta för ’coire’. Kanske har orden något att göra med pjalt; stackare, trashank, och pjallta; slö kvinna. Det uddljudande pj- uttrycker en föraktfull, nedsättande mening, något som ofta drabbar könsord.


1 (no) fitta. 2 (so) om kvinna.


1 (sl) knulla. Kanske en ”förskönande” omskrivning av jucka eller en påbyggnad av samma ord enligt följande mönster: jucka på = p(å)jucka = pjucka. Pjuk, pjukk (dial); topp, kulle, hövolm. 2 (ljud) spy.


(dial) till pjuk; upphöjning. I Våmhus  i Dalarna heter det ”hon är pjukun” om en kvinna som är gravid. (Byrman 1989)


(sl) använda naglarna vid smekning något som kan resultera i orgasm.


(euf) kuk. Tyngre eldvapen eller prydnadsföremål. ”Jag hänvisade till en viss pjäs hos herrarna, som alltid brukar intressera och roa damerna, även de mest kräsna.” (Swinburne 1983/ca1900) ”Mamsellens vril* är som spetsglasets övre del,/ Och Korpelas pjäs blir styv och stel.” (Pohjanen 2003) ”Från badet, Flaccus, en applåd du hör skalla/ Det Maro är, som visar pjäsen för alla.” (Martialis: Epigrammata 9:33) Snygg pjäs; vacker, stilig flicka.


(sl) knulla.


(dial o ljud) Rietz (1867) har pjätta; fjärta, slå en fjärt, och menar att ursprungsformen är plätta.  Svensk dialekt pjätt; litet barn, liten hög av spillning, och pjätta; gå som ett litet barn, småtrippa. Rietz (1867) har "on ä i pjätt”; hon är med barn med hemvist i södra Sverige och Byrman (1989) har pjätta; göra med barn och i det halländska uttrycket ”va de du som pjätta Greta i dränggor”? (var det du som gjorde Greta i Dränggård med barn?) OFVG har pjätt; dräktig (om honkatt).


1(sl) Gibson (1969) har ”ha samlag (med)” utan närmare förklaring.  2 Ordet förekommer också i uttrycket ”pjäxa åpp”; göra gravid från Kyrkhult (Bl) och uppgiftslämnaren (man f 1937) menar att det rör sig om ett ”utdött, manligt ordförråd om ogifta” som härstammar från omkring 1900. Jämför uppjäxad. Från Byrman (1989).


(sl) om prostituerad; häxa. Pjäx- kanske för inrimmets skull (med häx-a).


(sl) 1 pruttkoncentrat, fjärt. 2 privatknullare; onanist. Fredrik Lindström (2002) berättar om en skolgårdsgåta från sin barndom (f 1963). Om man på frågan ”är du pk?” svarade nej blev svaret: ”Jaså, du är inte påklädd!”. Svarade man däremot ja betydde pk; privatknullare. Det rör sig om något man oftast gör enskilt och inte offentligt. 3 p&k enligt Öresunds Översättningsbyrå (danska-svenska.se) chattspråk för puss och kram.


(sl) förkortning för PattKnull med HakSprut. Även HOPS; hak- o pattsprut.


liten dyna som innehåller spermiedödande medel och som införs i slidan före samlaget. Svampen, som är för engångsbruk, ska sitta kvar minst sex timmar efter samlaget.


(latin kaka av grekiska plakous med samma betydelse) moderkaka*.  ”Hist.: sedan 1786”. (NEO) Lars Roberg tar i sin Lijkrevningstavlor (1718) bl a upp boerdkakan och moderskijvan för placenta.


(sl) knulla, sätta på någon.


(dial)  Rietz (1867) har koruka* i Västerbotten. Också slang för stor fläck. Men ordet har större spridning än så. Själv använde jag kopladaska flitigt som barn i 1940-talets Närke. Ordet är ljudhärmande som plask. Badaska; stor smutsfläck och ljudhärmande som blaska.


(dial) fitta. Även om stor fläck.


(sl) 1 om platt bröst respektive plattbröstad kvinna. I sammanhanget talas också om hyvlade plank; mycket små bröst. ”’Oss plankor emellan, vem har hyvlat dig?’ får jag höra minst en gång i veckan av killarna.” (Lodalen 2010) Jämför bräda. 2 kvinnlig homosexuell. 3 fitta. ”Och han hyvlade min planka så att jag totalt tappade andan.” (Salten 2009) Se även hyvla över.


(euf) (slak) kuk. ”Hon klängde sig omedvetet fast intill honom fylld av lidelse, och han gled aldrig riktigt ur henne, och hon kände, hur hans veka planta inne i henne började röra sig på nytt ...” (Lawrence 1928) "Medan hon iakttar hans knotiga planta som skälmskt gungar i morgonbrisen, slokande mot skuggorna likt en tynande morgonblomma ...” (Coover 2007) ”... den präktiga planta som ståtlig och mörk växte under hans mage.” (Salten 2009) ”Jag började slicka honom under stenarna, där den stora plantan har sin rot och där man känner att stammen fortsätter intill öppningen.” (Bjørnebœ 1967)


(euf) tillverka, göra. ”En filosof som överraskades mitt i själva akten tillfrågades vad han höll på med. ’Jag planterar en människa’, svarade han helt kyligt. Han rodnade inte mer över den saken än vad han skulle ha gjort om han sågs plantera vitlök.” (Montaigne 1990/1592) ”Men ändå kunde hon inte förmå denne Nero, denne Kain, denne Judas att åter plantera sin sparris i hennes trädgård.” (Aretino 2008) ”Och moroten planterade han i min lilla täppa*.” (Salten 2009)


(euf) kuk. ”Mannen har tre könsdelar. Planterpinnen, pekfingret och tungan.” (Niles 1950) Se även pinne.


(sl o ljud)  stänka, skvätta. 1 pissa. 2 plaska på; knulla.. ”Spanjoren vill ha ett eget barn så han plaskar på henne.” (Belloc 1988) ”För rasparna är det viktigaste ofta inte att få plaska i två bassänger...” (Hürlová 2015)


(sym) ett av 36 namn på kuk omnämnda i Den doftande trädgården*.


se damm.


(nyo o sl)  ”härligt blöt fitta”.  (SAO 2013)


(lmo) toapapper som läggs i skålen för att undvika plask vid nedsläpp.


(sl) fitta. Se även veck (1).


(sl) kondom*. Se även ficka.


”Hist.: sedan 1947.”  (SO) Se vidare intimkirurgi.


av plastisk; lätt formbar. I Sex i Sverige (Folkhälsoinstitutet 1996) beskrivs vår nutid ”som en period präglad av reproduktion utan sex, eftersom vi fått tillgång till ett flertal möjligheter med så kallad assisterad, icke samlagsbunden sexualitet, en sexualitet skild från sin urgamla koppling till fortplantning och generationsled” och som därför ”kan ses som förutsättningen för de senaste decenniernas sexuella revolution”.


(sl) kondom.


(sl) homosexuell man.


(sl) kvinnlig homosexuell.


(sl) kondom. Se även påse.


(sl) nappflaska. Se även tutt, tutte.


(sl) kallas den som inte haft sex på två år. Se även munk. Anm: Den silvervita ädelmetallen platina används i t ex exklusiva smycken.


fri från sinnlighet och erotik. Från Platon, grekisk filosof (427—347 f.Kr.). ”Hist.: sedan 1845.” (SO) Se vidare platonsk kärlek.


efter den grekiske filosofen Platon (427—347 f Kr). Uttrycket amor platonicus myntades troligen av den italienske renässansfilosofen Marsilio Ficino (1433—1499). Platonsk kärlek går tillbaka på Platons beskrivning av en högre, själslig Eros, som sätter skapardriften och skönhetsåtrån, inte den sinnliga kärleken, i främsta rummet. Idag står begreppet närmast för en ickekönslig förbindelse, för en kärlek utan begär. ”Mats Rosengren (I Res Publica nr 28) analyserar Sokrates listiga intellektuella förspel till en förförelse av den vackre lärjungen Faidros. Tydligt visar han att Platon inte entydigt var en talesman för rent andlig och s k platonsk kärlek. Platon fördömde inte den fysiska kärleken, bara den förslavade passion som grumlar förnuftet.” (SvD 27/2-1995)

Ur samma nummer av Res Publica citerar Roland Lysell Otto Weininger i Geschlecht und Charakter (1903): ”Det finns [...] ’platonsk’ kärlek, även om psykiatriprofessorerna inte bryr sig om den. Jag skulle rent av vilja säga: det finns bara ’platonsk’ kärlek. Ty vad som i övrigt kallas kärlek tillhör svinens rike. Det finns blott en kärlek: det är kärleken till Beatrice, tillbedjan av madonnan. För coitus står ju den babyloniska skökan redo.” (Ur kapitlet ’Erotik und Ästhetik’.)


(euf) gå till en viss plats; uppsöka toaletten, avträdet. Sen också mötesplats.


(sl) nedsättande om kvinna med liten platt byst*.


(sym) lesbiskt* mage mot mage. ”Jag tyckte att det var ett oanständigt nöje och kunde inte förrän åratal efteråt förstå att den sortens plattknull kunde praktiseras med sexuellt utbyte för de inblandade.” (Het Kärlek 1967)


(dial) platt bakdel. (OFVG)


enligt de amerikanska sexologerna Masters & Johnson (1966) kan samlaget delas in i fyra faser. Den första är upphetsningsfasen som övergår i platåfasen där lustkänslan ökar och samlagsrörelserna blir allt ivrigare för att slutligen kulminera i orgasmfasen som i sin tur tonar över och bort i avslappningsfasen.


(sl) knulla. Från engelskan med betydelsen ”leka gömma korven”.


(sl) enligt Frisell (1996) kille som har många sexuella kontakter och flickvänner. Jämför player. Motsvarande beteckning på flicka som ”går med många killar” är hora. Playboy betecknar annars en man som ägnar sig åt dyrbart nöjesliv där mycket festande och vackra kvinnor ingår. Av engelska playboy. "Hist.: sedan 1947.” (SO)


(sl) amerikansk slang har player; lösaktig person eller hallick. Här beteckning för en kille som legat med många och som därför riskerar att få dåligt rykte speciellt bland tjejer. Killkompisar betraktar ofta playern som kung (king), hjälte, hingst och Casanova.  Se respektive uppslagsord. ”Hans kaxiga leende lät ana att han inte bara var en tuffing, han var en player.” (Jameson 2005) ”Under en sex- och samlevnadsdag frågade jag några flickor om det finns något motsvarande ord för en pojke som har många partner. Det skulle vara casanova då. Men det är ju mer ett kul ord, sa en av flickorna. Kanske en manlig hora, sa en annan.” (Frisell 1996)


(sl) klitoris. Se knapp (1).


(grekiska plethora; fullhet, överfyllnad) för mycket blod i kroppen eller delar av den. ”Om dessa (pollutionerna*) icke komma för ofta, kunna de icke sägas vara något ont eller skadligt, utan bör snarare betraktas som ett naturens hjälpmedel att befria organen av för stor plethora.” (Ribbing 1915)


(euf) göra sin (äktenskapliga) plikt; pliktskyldigt knull. ”Ty han påstod, att han kunde fullgöra sin plikt som man blott då han låg hos sin gemål.” (Casanova 1936/1700-t) "Det finns också mer subtila kontaktytor mellan 'Doktor Glas' och 'Helga', som när Helga förnöjt konstaterar att maken har en älskarinna så att hon själv inte behöver stå för 'de äktenskapliga plikterna', som det heter i Söderbergs roman." (Doktor Glas har fått en ny huvudperson. Under Strecket SvD 24 aug 2024)


(sl) fitta.


(sl) liten synlig snorkråka. Se också kråka (2).


(sl) 1 flicka. 2 fitta. ”Hon ville att vi skulle hälla olja på varandra. Medan vi gjorde det bad hon Erin att hälla lite rakt på min plinga.” (Jameson 2005)


(sl) kissa enligt slangopedia.se. Titta skälmskt, illmarigt med halvt slutna ögon enligt SO.


(måns) Bergman (1929) har ”i grossess” och anger som källa Wilh Andersson i Mölndal, f 1855. Ursprunget dunkelt.  Svensk dialekt plita; kvissla, blemma, skorvig upphöjning i huden.


(sl) ’godsaker’ som främst mannen plockar upp och njuter tillfälligt. Se också smågodis.


(sym) kuk. Redskap som plöjer upp en fåra. ”Röra sig kättjefullt under akten behöver ej hustrun/ och det är blott för att ej bli med barn och skydda sig kvinnan/ motstår med låren mannens passion, fast hon själv känner njutning,/ och provocerar med slingrande kropp hans sädesuttömning/ — detta är hennes metod att driva plogen ur fåran,/ hindra strålen av sperma att nå det önskade målet.” (Lucretius [95—45 f Kr]: De rerum natura [Om tingens natur].)  Jämför årder.


1 (lmo) plogad är den som efter ett rövknull drar ut staken full med skit. 2 (so)  i uttrycket inte plogat ända fram;  om en dum och inskränkt person.


(sym) penis. Den del av plogen som tränger ner i marken. ”...och höger hand lade han på den fåra*, i vilken han snart skulle sätta sin plogbill.” (Chorier 1967) Se även plog.


(sym) kvinnligt könsorgan. Associerar naturligtvis till plogen som plöjer i fåran. ”Jean (förväntansfullt). — Åh, fröken, jag måste få sätta ner mitt redskap* i er fuktiga plogfåra!” (Grafström, Kärlek 11/1969) Se även fåra.


(sym) 1 testikel. ”Nu var han lugn och beskedlig, utan sina små plommon, han brydde sig inte om flickor längre, bara spottade åt dem, och sov gott hur länge som helst.” (Lundkvist 1958) ”Den tuschpennestora snoppen styvna mot min vilja, å morfar klämde plommonkärnepungen så ja skrek till.” (Teratologen 1998) 2 fitta med tonvikt på klitoris. ”För att redan från början klarställa vad jag vill klipper jag först ett stort hål i trosorna, så att man ser håret och båda blygdläpparna och så. Alltså, hela plommonet ska titta fram.”(Roche 2009) Också katrinplommon (sym) för kvinnans könsorgan: ”Jag tycker om ett skötes utseende, men jag kan inte riktigt förklara varför. Det liknar mest av allt ett stort, skärt och vått katrinplommon.” (Hite 1982) 3 penishuvudet, ollon* ”Somliga har problem med att förhuden är för trång för att kunna dras helt över ollonet, glans*, den yttersta knoppen som liknar ett litet plommon.” (Hegeler 1968)


(sym) kuk.  Träpropp eller tapp som sätts eller sticks i ett hål. ”Det skulle aldrig falla mig in att sätta kuken i ett hål, där furst Alexej haft sin korta träplugg.” (Jussopov 1983/1920-t) ”Det sades om mannen att han hade en plugg som en tjur eller mulåsna, så hennes önskningar var begripliga.” (Aretino 2008) Grose (1785) har Plug Tail: A man's penis.


(sl) knulla. Slå i en plugg, plugga, täppa till ett hål.


(sl) 1 vara pluggad; gravid. Mannen har satt in sin plugg och pluggat igen hålet, något som resulterat i att kvinnan blivit (igen)pluggad. Byrman (1989) citerar en manlig uppgiftslämnare (f 1954) som menar att  "hon är pluggad” är skolpojksslang från 1960-talets Malmö. 2 impotent.


(sl) av misstag göra en kvinna gravid.  Plump; misstag men också fläck ”som till sin form liknar l erinrar om en klump, klumpig, otymplig, oformlig”. (SAOB) Byrman (1989) har med det sydsvenska ”han har satt (en) plump i protokollet” vilket i överförd betydelse står för ’göra en dumhet’, av misstag göra en kvinna med barn. Thesleff (1912) har ”plumpa i protokollet”.


(ty) utedass. Lotta Lundberg berättar mycket målande om tyska toalettvanor  under rubriken:"Scheisse! Det går inte att byta min tyska toa." (SvD 4 januari 2020). "Aha, en plumsklo, säger rörmokaren och skrattar högt. Och jag skrattar tillbaka. Plumsklo betyder utedass och det är förbjudet i städer."  Det är standard att tyska toaletter är försedda med en avsats där kiss och bajs hamnar  innan de plumsar ner  i vattnet. Detta för att överflödet först ska kunna studeras  på jakt efter  t ex blod i urin och avföring.


det förra ljudbeskrivande när en tung skitkorv faller i vattnet i toalettstolen, det senare när en lättare korv beskriver samma rörelse. För den målande beskrivningen står en 21-årig kvinna. Bertil Martinsson (f 1935) berättar att hans Boråsfödda mor använde det ljudhärmande ”göra plupp”, när hon ville att barnen skulle bajsa på pottan.


(sym) toapapper som man lägger i skålen innan man ska göra ifrån sig. Detta för att det inte ska höras vad man sysslar med. Se även papper.


se plumsa.


(sl) fittan.


(sl) Gibson (1978) har betydelsen anus*. Plure (dial); liten plugg i ett hål eller fogning. Thesleff (1912) har pluret (sl); anus i sitt ”hemliga” och sällsynta tillägg.


(troligen av engelska plush; plysch och grekiska philia; kärlek, vänskap) att tända på gosedjur och uppstoppade djur.


(sl) fitta. Plyska, pluska (dial); ficka, portmonnä.


(sl) positivt svar på graviditetstest.


(sl o ljud) 1 kuk. Något ynkligt och litet. Plutt (dial); avsågad eller avhuggen del av trästake, barn. 2 plut, plutta; fjärt(a), prutt(a), bajs(a). Plutt är dialekt för barnunge och fjärten är ju en liten pluttig prutt. 3 pluttar; kvinnobröst.


(smn) fittan.


(so) impotent*. Efter det mjuka sammetsliknande plyschtyget. Se även pitt.


se pluska.


(sl) 1 orgasm. 2 dra (slita) av en plåga; runka, onanera. Kanske från att man vill befria sig från den plåga som oförlöst kåthet för med sig.  ”Men nu måste jag ta en plåga innan jag blir galen!” (Rosengren, Kärlek 9/1968) ”Stick ut en stund ni andra då så han får slita av sin lilla plåga.” (Göring 1962)


(sl) om prostituerad som tar bra eller för mycket betalt för sina tjänster, eller som, efter förrättat värv, muddrar, tömmer kundens plånbok, när denne sover, och sedan försvinner spårlöst.


(sl) kondom.


se pinne (7).


(sl) 1 körkortslös tjej som åker med killar i flotta bilar. 2 tjej som går med på knull för att partnern har en häftig bil. 3 tjej som älskar att bli plåtad d v s fotograferad. Även kallad linslus. Se även luder.


(mil sl) pissoar. Enligt Nilsson (1937) från T4 i Hässleholm. Upptecknaren menar att ordet kommer av marketenteri (café- och matservering i det militära även kallad markan). Plåt har troligen att göra med pissoarens plåtskodda ränna eller plåthölje i form av tak och väggar.


fornsvenska plägha, plagha.  Uppg. från Söderwall (1892) som har "plägha, plagha; hafva (sexuelt) umgänge med"  och citatet. "the men som ey ville quinnor pläghä." (Läke- och Örte-böcker. Utg. af G. E. Klemming 1883—1886)  1 i Malung sa man, enligt uppgift från man (f 1905), att ”det har blivit som det plägar” när en kvinna blev gravid. Jämför vilja. Uppgift från Byrman (1989). 2 plâga (dial) förpläga, traktera. Enligt min jämtländske sagesman (f 1929) ”släppa väder så det luktar”. Och han ger exemplet: "Ha du plâga”; har du fisit. Yttrat av en faster till honom (1930- och 40-talen). 3 (åld) pläga oloflig lusta, pläga könsumgänge med, pläga köttslig beblandelse med; ha samlag med. ”...där hon med honom plägat oloflig lusta uti hans egen säng till morgonen...” (Helgesson 2003) Och från samma källa: ”... att min man handelsbetjänten Carl Bernhard Humble under vår trolofningstid plägat köttslig beblandelse med andra...”  "Sedan stadsfiskalen flera gånger frågat Lena Cajsa om hon 'plägat köttsligt umgänge' med någon man, gjorde hon en första bekännelse." (Lennartsson 2019 s 51)


(sl) även PLEPP.  Pung Längre Än Penis. Uttalas plepp. "Jag har aldrig haft några problem med min penis och nu har den passerat pläpen som det heter  — pung längre än penis — det hände någonstans vid fyrtiofem." (Kalmér 2024 s 56)


(lmo) platta kvinnobröst. Se även pannkaka.


(sl) fitta enligt slangopedia.se. Se vidare under veck.


(sym) knulla. ”Sätta plogen i fåran och plöja”. Ett internationellt gångbart symbolspråk med gamla anor. I engelsk slang kan t ex plow eller plough spåras till tidigt 1600-tal, och tysk slang pflügen är säkert inte yngre. Troligen den vanligaste metaforen för att knulla under 1600-talet. ”Fittan: plöj mig, harva mig, välta mig! Kuken: Jag plöjer. Jag harvar. Jag vältar.” (Anderberg, Kärlek 4/1965) ”Han ruskade ilsket om henne och som straff tog han henne med utdragen envishet och slutade inte plöja upp henne förrän hon skrikande bad att få slippa.” (A Nin: Chanchiquito fr Erotika 1996) ”Han plöjde upp mig så fullständigt att det var omöjligt att göra något annat än att vara i nuet.” (Jameson 2005)

”Jocundus, som redan vid femton års ålder börjat plöja din mors åker med sin plog.” (Chorier 1967) ”Mitt sköte bär nymånens skönhet,/ denna himmelska båt,/ denna oplöjda jord på stäppen...” (Inanna 2011) Norskan har pløye i plogfuren om knull. Dansk slang har bruke ploven som vælter furen til begge sider samt pløje hvor der er en fure och pløje ageren (åkern) om samma sak. Se även plog och fåra.


(sym) kuk. Se även plöja.


(sl) knulla. Plösa (dial); fylla, stoppa, proppa, samt plös; med ursprungsbetydelsen ett kilformigt skinnstycke, numera om tunga under snörningen på sko.


kort för premenstruella besvär, spänning eller symtom. De yttrar sig i bl a nedstämdhet, irritation och svullnadskänsla i kroppen dagarna före menstruationen. När mensen börjar försvinner i regel symtomen men återkommer mestadels före nästa mensperiod. Se även mens, menstruation.


kort för Petter-Nicklas*.


(lmo) manliga perkeringsvakter.


(eng) kort för Party ’N’ Play. Kallas också chemical session; kemisk sammankomst. Sexuella lekar där olagliga droger är inblandade.


(sk) på det viset; havande. Även PDV.


(för sl) knull. Göra poang; knulla.


(för sl) hallick*.


(dial) knulla, knullas enligt Teratologen (Fragment av surrogatpyret XVII, Kulturen 5/2008): ”Måna ska kulturberikas pockas ner i Sheol av Köpenhamns festligaste inuitalkisar, som ja förvara i en iskällare under fruset.”


(svr) fornsvenska pocker, pockor är lånat från lågtyska pocke; koppa. Sannolikt eufemism för puken*; djävulen. ”Hist.: sedan 1609.” (SO) OB har påkker; hin onde. Bruket att svära vid denna sjukdom har till stor del sitt ursprung i de stora koppepidemier som härjade i Norden på 1500-talet. Kopplingen mellan dessa koppor och svordomen ligger i att man önskade att ens ovän eller motståndare skulle drabbas av sjukdomen. SAOB menar att pocker i sjukdomsnamnet ”har använts, när man önskat ont över någon, varvid ordet så småningom kommit att uppfattas såsom beteckning för den onde”. Ordet motsvaras av engelska pox, som använts på liknande sätt. ”Non; Ma Chere, för tusand pocker!” (Bellman F E nr 69) "Dä ä Lansa-Lina, som varit framme," högg moran in. Hon var här i da å vädrade, den rännande pockern." (Mor Hannas sötost ur Moberg 2023) Kanske kan ordet också ha något att göra med det gamla puke; djävul. Idag är det väl få, om ens någon svensk, som använder pocker i svordomssammanhang, men i danskan och norskan är ordet fortfarande gångbart som svordom.


(am sl) en liten sexig tjej som man stoppar i fickan tar med sig hem och förvandlar till en sexslav.


(lat) bakdel, ända.  Adams (1982) menar att  podex har genomgått en förvandling från att ursprungligen ha uppfattats som en smula grovt, till att förekomma i medicinska skrifter som ett propert och bildat uttryck. Etymologiskt har ordet med pedo; fjärt att göra, men den kopplingen glömdes troligen bort samtidigt som podex föråldrades. Adams menar att ett föråldrat ord som en gång ansetts stötande kan förväntas utvecklas till det bättre. Tyskan har den allmänt brukade förkortningen Po för samma bak. "Hustrun bliver bekant med en officer Berg; [på] honom tänker [hon] , drömmer och allt. Podicem in thalamo semper obvertit marito." (I sängen vänder hon alltid baken åt sin make). (Linné [1700-t] 2022 s 116)


(grekiska pus; fot och philia; kärlek) att bli sexuellt upphetsad vid synen, lukten eller beröringen av fötter.


(grek) från pous; fot och phileo; kyssa. Sexuell tillfredsställelse genom att kyssa en kvinnas fot.


(lmo) offentlig eller annan toalett med klottrade verser på väggarna.


(grek) sexuell avvikelse där pogonofilen tänder sexuellt på skäggväxt.


(efter engelska point; punkt, peka) när bröstvårtorna syns genom blustyget. ”Att se ut som man tappat två ärtor i behån blir allt trendigare. Vissa kvinnor kyler fram rätt effekt med en isbit. Andra inväntar utvecklingen av behån.” (Jane Magnusson i ”Isbit för trendiga bröst”. DN 13/8-1996)


(sl) bögförhållande.


(dial) föda en pojke. Enligt Byrman (1989) är ”hon ska pajka” belagt i Småland och står för barnafödsel även när det föds en flicka. Från Gällared (Ha) kommer ”mi käring ska te å pajka”. Detta enligt man (f 1888). ”När ungefär ska dä pojkas? När blir dä folköke i gårn, om en får vara näsvis å fråga?” (Moberg 1953)


(sl) rövhål* hos pojkar. Jämför dajmkryss.


(sl) bög. Flicka med pojkaktiga egenskaper.


(euf) en ung pojkes rövhål. Enligt The Alternative Swedish Dictionary används ordet bland pederaster*. Se också ros och röv.


(sl) bordell; där man lär för livet och inte för skolan.


(sl) pojkaktig flicka, transvestit.


(sl) puss och kram.


(sl) 1 kuk. 2 putsa pokalen; runka, onanera. 3 fitta. ”Hon hade också fått putsa bajonetten* vid katedern, sköta mortelstöten* och skrapa sparrisen* och hennes lilla blanka pokal hade blivit fylld med bästa mannaskum.” (Salten 2009)


(sl) ”Puss O Kram Jag Älskar Dig”. (slangopedia.se) Se också POKONIS.


se kankerlijer.


(da) tusan, fan. Även pokkers; förbannad. Se även pocker.


(sl) Puss o Kram o Nyp i Stjärten. Se också POKJÄD.


(sl) 1 polaren med jack i pannan; kuken. 2 få polare; få orgasm, utlösning. Jämför kamrat, kompis. 3 (sl o åld) pola, ha pol med en tjej; flörta. Det förstnämnda också i uttrycket  promenera med en tjej. Uppgift från Bergman (Skolpojksslang 1934).


(sl)  ”vän av kvinnokön”. (folkmun.se)


(mil sl) långa kalsonger. (Langenfeldt 1947) Se även intima plagg.


(sl) 1  polera den; runka. 2 polera hjälmen; suga kuk. Se vidare under pärla (2), fellatio och navelboxas.


onanist, runkare i dansk och norsk slang.


(lmo) könsorgan. Något sött att slicka på.  Jfr under gris (1).


(spa) kuk.


(latin pollutus; lastbar, syndig till polluo; befläcka, vanhelga) spontan sädesuttömning, till exempel under sömn i samband med sexuella drömmar. "Det känns härligt och jag vaknar nästan jämt med pyjamasen full av smörja, pollution kallas det visst.” (Ehnmark, Kärlek 2/1965) "I ett brev till en god vän berättar Strindberg om sin gäst: 'Larsson ligger på ejderdun och har pollutioner var natt!' " (Meidal 2022 s 29) Pollution ”Hist.: sedan 1837”. (NEO)  Se även drömpipa och våta drömmar.


(sl) person med tydlig och djup solariebränna.


(lmo) ett fenomen som Hertoft (1989) beskriver som ”nedsmutsning av kvinnokläder med säd”.


(åld) ”en apparat, som afser att genom trycket från en trubbig nål väcka patienten vid erektion”. (Wretlind 1905) Detta ’tortyrinstrument’ skulle förstås förhindra ’syndig’ och ’skadlig’ sädesavgång under sömn.


(fisv o sl) svensexa*, möhippa*.


grekiska polys; mången. Polygami*. ”Klara är poly. Hon vill leva med flera personer och hon vill också kunna ingå äktenskap med dem.” (möt Klara Gratte: Tidningen Kulturen 18/2007.) ”Hennes (Wendy-O Matiks) definition av poly, eller som hon hellre säger ’radikal kärlek’, är: ’Friheten att älska vem jag vill, hur jag vill och hur många jag vill så länge som personlig integritet, ärlighet och samtycke finns i hjärtat av varje relation’.” (Polynormal over there i Ottar 2/2009.)


(nyo) från 2004. Av grekiska poly; många och franska amour; kärlek. Att ha flera kärleksaffärer samtidigt. "Jag tilltalas av polyamori. Att inte begränsa sig själv, eller någon annan. Men polyamorösa relationer där människor skapar hierarkier där de ska be varandra om lov innan de gör vad de vill göra, tilltalar mig inte." (Frida Ingha:  Är jag bara en skitstövel. Ottar 9/2018) " Vi försökte leva polyamoröst. Det ordet fanns inte i början av åttitalet." (Kalmér 2024 s 100) Se också monoamorös.


(grekiska polyandria; rikedom på män av polys; mången och aner; man) Månggifte där en kvinna har flera män. ”Hist.: sedan 1783”. (NEO) Sällsynt i våra dagar men förekommer bl a i Tibet, där t ex flera bröder kan ha en och samma hustru. Fenomenet kan ses som ett sätt att hålla ihop ett hushålls jordegendom och att öka tillgången på manlig arbetskraft i samhällen där det är brist på jord.


(grekiska polys; mången och eros; sinnlig kärlek ) ”Sexuell dragning till flera personer samtidigt. När polyerotismen får fria tyglar leder den till promiskuitet*, dvs fria sexuella förbindelser framkallade endast av ögonblickets lust utan tanke på innerlig och varaktig gemenskap.” (Sexuallivet i modern belysning 1944)


(grekiska polys; mången och engelska fidelity; trohet) att vara trogen mot enbart några personer.


(sl) lösaktig kvinna. Wiklund (1999/1940-t)) förklarar ordet med ”48 ställningar för enåfemti”.


(grekiska polygamia av polys; mången och gamos; bröllop, äktenskap) månggifte där antingen en kvinna är gift med flera män (polyandri*) eller en man har flera hustrur (polygyni*). ”Hist.: sedan 1716”. (NEO) Forel (1942) berättar att ”negerkungen av Loange skall ha haft 7.000 gemåler, medan Fidjihövdingarna nöja sig med 20 till 100 kvinnor. [...] Negrerna i Angola byta ut sina hustrur med varandra och säga, att de inte så länge kunna njuta av samma maträtter.”


(grekiska polys; mången och gyne; kvinna) månggifte: man med flera hustrur. ”Hist.: sedan 1787.” (SO) "Tacitus beskriver i början av järnåldern hur flertalet germanska män  nöjer sig med en hustru var, men ett ringa fåtal tar sig flera hustrur 'inte på grund av sinnlig åtrå utan därför att de ansätts av en mängd  giftermålsanbud till följd av sin ädla börd'. (Lindström: Sveriges långa historia s 187. Norstedts 2022)  Se även polygami.


grekiska polys; mången och sexuell.* Innnebär att attraheras av fler än ett kön men inte alla kön. Jfr pan-  bisexuell samt omnisexuell.


(grekiska polys; mången och sperma; frö, sperma) att ha rikligt spermaflöde.


(sym) salvliknande hårvårdsmedel. Använt även som glidmedel i trånga könsöppningar. ”Den kvällen utsätts Giton för lidanden, hertigen, Curval, Hercule och Brisecul knullar honom utan pomada...” (de Sade 2005/1785)


(grekiska poly; många och latin amor; kärlek) ett postmodernt (pomo), högst tvivelaktigt begrepp för ett slags pansexualitet *, alltså en för alla omfattande sexualitet med övervägande homoerotisk* prägel.


Engvall/Nilsson (1996) har ”smeknamn för flickans sköte”. Febe Nilsson (f 1927 i Blekinge) berättar i brev att ordet användes av hennes familj och att hon aldrig mött ordet annat än i hemmet. ”Jag kan tydligt inom mig höra meningar i stil med: ’Mor, jag har slagit mig på pompan!’ ’Det svider på pompan, mor!’ ’Ojdå så röd pompan är, vi ska allt smörja in den lite’.” Febe Nilsson menar att ”det var helt naturligt att tala om pompan när behov fanns för det. Jag upplevde pompan som något betydelsefullt och värdefullt och ett positivt signum för flickan, något att vara försiktig med och inte skada. Den hade ingen som helst negativ belastning, tvärtom: atmosfären i min familj (lantbrukare med klockar- och prästpåbrå) var varm och samtidigt kysk, och flickan/kvinnan hade en stark ställning.” Vad ordets ursprung beträffar, menar Febe, att det kan ha sin bakgrund i pompös och pompa och det för att ”ordet kändes statusbetonat och alltid behandlades med värdighet”.

 Enligt en lista med namn och öknamn på 1700-tals prostituerade i Stockholm, redovisad hos Lennartsson (2019 s 175), finns öknamnet Bruna Pompan med.


(sl) bak, stuss* enligt Gibson (1978) utan närmare förklaring. Norsk slang har pomp (barnspråk) om samma bak. Kanske av Pompe, Karl XII:s favorithund, som alltid travade bakom sin husse. Ordet för tankarna till pompa och pompös; om praktfull och tung utformning och utsmyckning. Även pompös; pösig, uppblåst.


se kabazzah.


(am sl) knull.


(lat) manslem*. (Chorier 1967)


(för sl) fitta i invandrartäta förortsområden. ”Asså jag har hört, men inte provat det själv, men tydligen så ska man kunna ta en apelsin och göra hål i den och sen koka den och sen kan man stoppa in kuken och det ska typ kännas som värsta ponanin men kom ihåg jag har ju inte testat asså.” (Khemiri 2006) ( ”En fitta är en mus är en vulva är en kutta är en punani...” (Metro Kolumnen 15/5- 2001) Enligt kidish.se är ordet indiskt.


(dial) testikelpung*. (ORB)


(nyo) förslag till ord för kvinnlig onani (0% av rösterna) i RFSU:s tävling (2014) om bästa ord för fenomenet. Segrade gjorde klittra*.


(smn) kuk. Ombildning av pojke. NEO har ”hist.: sedan 1912”. Även enögde ponken. ”Héléne: — Kom närmare, så att jag får knäppa upp julpen åt dig, visa mig din stora ponke, som vill värma sig i mammas sköte. Vad han är söt! Han har ett litet rött huvud och inget hår. Men han har lockar nedtill och de är sträva och svarta. Vad han är vacker, din stackars föräldralösa pys [...] ge mig honom nu! Mony, jag vill fingra på honom, suga på honom, få det att vattnas i munnen på honom.” (Apollinaire 1993)


(eng sl) smack the pony; om främst kvinnlig runk, onani.


(eng sl) hästflickor, hästlekar. Gunnar Blå beskriver fenomenet i novellen Hästflickan (Perversioner 2003) ”Ponygirls hade jag hört talas om... sett några bilder på internet av flickor som travade med löshovar. Andra viktiga attiraljer är svans, sele och sadel."  Och fortsätter Gunnar Blå: ”Via kinkyklubbarna och sexföreningarna kom jag i kontakt med andra ponygirlentusiaster i min stad. De brukade träffas... männen höll i tyglarna... kvinnorna travade... sedan hade de gruppsex [...] jag arrangerade möten där de fick träffa tränare... jockeys... en manlig dvärg var särskilt populär... han var lätt... flickorna kunde bära honom på ryggen varv efter varv... han piskade dem på bakdelen... låren... hetsade dem... de gnäggade... rosiga av ansträngning och kåthet...” Se vidare under kinky.


1 (euf) skit, avföring. ”Ditt poo-poo är verkligen jättegott, min älskade.” (Wahl 2006) 2 (sl) poopoo; skita. Från engelska poo; skit.


(nyo) poonani; ”kvinnans könsorgan”.  Poonani tsunami  ”stor mängd av slidsekret alternativt flytning”. (SAO 2013)


(för sl) prutt*.


(dial) i Värmland fjärt, fjärta. Troligen ljudhärmande om kort, svag prutt, ett antagande som understryks av den skånska motsvarigheten poppa, som används om barnfjärtar. Uppgift från Rietz 1867.


(lmo) går till så att en man med en popcornpåse i knät, sticker hål på påsen i botten och för in kuken genom hålet.  Sedan bjuder han sin partner att ta för sig av popcornen samtidigt som han väntar på  reaktionen.


(för sl) arsle, rumpa.  Tyska och norska  Popo med samma betydelse, mest om och till barn. "Wenn ich wüsste, dass die Leute wüssten, dass ich einen Popo habe, dann würde ich mich schrecklig schämen:"  (Om jag visste att folk visste, att jag hade en bak, då skulle jag skämmas ordentligt.) I brev insänt av Jan Liebe-Harkort till Språktidningen (1/2020) omnämns en, som insändaren säger, "ramsa som fanns när min mormor var ung. Eftersom jag är 84 år var det väldigt länge sedan."  Se även under intima plagg där det finns en svensk motsvarighet till ramsan ovan men där skäms man inte över baken utan byxan.


(sl) dia*. I västsverige finns  ordet popp, poppe; spene.


(eng sl) avföring*. Jämför nederländska pappekak; lös avföring.


1 (för sl) sexmissbrukare*.  2 (svr) porco cane; tusan, djävlar. Egentligen svin.


(rom) rumpa*.


(sl) klämma en poris/pormask; skita. Se även mask.


kort för pornography; pornografi*. Enligt Magnus Levin Linnéuniversitetet (Engelsk matporr är positivt laddad. Språktidningen 4/2018) har  "Porn — men inte den långa formen pornography — används sedan 1970-talet för att beskriva bilder och texter som man vältrar sig i och som framhäver de sinnliga aspekterna av ett ämne med en effekt som liknar den som pornografin har."  Och han ger exemplet Food porn  som den vanligaste av dessa sammansättningar och som han menar "är mestadels positivt laddad". Ett annat exempel är Ruin porr.  (se do)


(grek) prostituerad, sköka, där porne står för kvinnlig prostituerad och pornos för manlig.


(grek) "en som likt en herde vallar en flock horor" med andra ord en hallick* eller bordellägare.


(grek) philia; kärlek, vänskap, dragning till. Vän av eller dragning till pornografi*.


sammanslagning av porno(grafi) och (tele)foni, dvs telefonporr. Det hela går ut på att ringa upp ett telefonnummer där det bjuds på sex i olika former. Oftast är det en man som ringer upp och får tala med en eller flera kvinnor. I herrtidningar och annan sexpress annonseras tjänsterna ut under rubriker som "Trekant: Agneta, 21 och Linda, 19 — ring så får du knulla oss båda...”  ”— Jag vill telefonknulla! Ring snabbt för en skön orgasm” och så en utmanande nakenbild på kvinnan/kvinnorna som bjuder på de olika tjänsterna, ett telefonnummer och vad pornofonin kostar per minut.


enligt Öhrn (2005) är ”termen pornoglossia myntad av Deborah Cameron (Feminism and Linguistic Theory, London 1985) som menar att ’since the word pornography means pictures of prostitutes, perhaps pornoglossia would be a good name for the languages which reduces all women to men’s sexual servants’.”  I fri översättning: ”Eftersom ordet pornografi betyder bilder av prostituerade kanske pornoglossia kunde vara ett passande namn på de språk där alla kvinnor reduceras till männens sexuella tjänare.” Här rör det sig om ett språkbruk som ”beskriver en kvinna uteslutande utifrån hennes sexuella användbarhet, tillgänglighet eller attraktionskraft”.


en som arbetar med, förlägger, skildrar och/eller forskar i pornografi och prostitution. Den förste som lär ha använt sig av ”titeln” var den franske författaren Nikolas Edmé Restif (1734—1806) som kallade sig själv för pornograf: ”en man som beskrev horors liv”. ”Hist.: sedan 1896.” (SO)


(grekiska porne; sköka, prostituerad och graphein; skriva, rita) i slang pornis, porno och porr. Pornografi betyder egentligen skökoskrift eller skökobild. Det rör sig om sexuellt ofta mycket vågade och detaljrika skildringar i ord och bild, vilkas syfte är att verka sexuellt stimulerande och upphetsande. Ullén (2009) påpekar att första gången begreppet pornografi dyker upp i en ordbok är 1857, men då har ordet en annan betydelse än den idag då det betecknade relationen mellan prostitution och smittbildning.

Förkortningen porr dyker upp på 1960-talet. Tidskriften Time Magazine använde 1970 för första gången uttrycket porn som kortform för pornography, det sistnämnda ordet dök upp i Oxford English Dictionary först år 1857. I Sverige är ordet pornografi enligt NEO ”hist.: sedan 1891”. Ordet når svenskan via engelskan (pornography) och franskan (pornographie). Det plockades upp ur ett obskyrt lärt verk på grekiska av 1800-talets viktorianska etablissemang och kom dels att beteckna opassande antik konst (som den som grävdes fram i Pompeji) samt livs levande prostituerade.

”Porren gör inte anspråk på att berätta något av betydelse — däremot gör den anspråk på att finnas bara för dig: den vill inte förstås, utan förbrukas.” (Ullén 2009)

Pornografin som fenomen är däremot lika gammal som boktryckarkonsten. En av de första pornografiska klassikerna skrevs år 1524 av italienaren Pietro Aretino (1492—1556), ”pornografins fader” sin tids mest respektingivande skandalförfattare, och utgjorde en samling sonetter (I Modi eller Sonetti Lussuriosi), som beskriver 16 olika samlagsställningar med erotiska etsningar av konstnären Giulio Romano som var elev till högrenässansens mästare italienaren Rafael (1483—1520). Författaren beskriver de mänskliga lasterna med hjälp av obscena ord och voyeuristiska besök på bordeller och i kloster. Det rör sig om ren erotisk underhållning utan några politiska eller religiösa undertoner.

Så här kan det, i fri översättning, låta när en kvinna talar till sin älskare: ”Fittan vill ha sin del i nöjet/ Annars kommer fitta och röv att bli fiender/ Tryck hårdare, din kuk slinker ut/ Om jag måste vänta/ En minut längre på utlösning/ Jag svär att jag dör, min kära.” Uppgift från Andersson (2006). En annan klassiker i sammanhanget är ”L’ecole des filles” utgiven anonymt 1655 och enligt Mats Gellerfelt i SvD (15/10-2009) ”inledningen till hela den pornografiska litteraturen, en snuskig underground i Paris som skulle leda fram till ’franska kort’ och samtidens pornografiska film”.

År 1967 blir Danmark det första land som legaliserar pornografiska beskrivningar i text och två år senare blir det fritt fram att också visa bilder på fenomenet. Sverige slopar 1971 den paragraf i lagtexten som förbjuder skildringar som sårar tukt och sedlighet. I Norge är det först 2006 som man får samma lagstiftning som i Danmark och Sverige. Tidigare var endast stillbildsfotografier av könsorgan tillåtna medan rörliga bilder av samma slag var förbjudna. I Finland var porr förbjudet fram till år 2000. Se också under sladden. Enligt en undersökning som Medierådet gjort 2004 så ökade det svenska surfandet på porrsidor på Internet från 406 000 besök i oktober 2001 till nära det dubbla eller 800 000 i december 2003.

Om pornografin har det stått strid i alla tider. Vad skiljer t ex erotik från pornografi? Lo Duca har i sin De Erotica I, Histoire de l’Erotisme (Paris 1960) bl a följande att säga i ämnet: ”Inte ens kloka hjärnor kan skilja erotik från pornografi. De ser inte att det vid suggestion, anspelning, förväntan ända till vansinne handlar om erotik; så snart sex uppträder obscent i stället för att förbli symboliskt eller dekorativt är vi i pornografins låsta och dystra värld. Så snart sex triumferar, börjar pornografin och slutar erotiken; för den finns då ingen plats längre.”

Den amerikanska sociologen Diana Russell (1993) ger följande definition av pornografi: ”Material som kombinerar sex och/eller exponerandet av könsorgan med skändning eller förnedring på ett sätt som till synes godkänner, tolererar eller uppmuntrar ett sådant beteende.” Alex Comfort (1920—2000) menar i sin storsäljare (12 milj ex) The Joy of Sex (1972) att porr är den benämning som alla sexböcker får som någon försöker förbjuda. Och fortsätter han: ”De flesta normala människor gillar att titta på sexböcker och läsa sexfantasier — vilket är anledningen till att abnorma människor måste lägga så mycket tid och pengar på att förbjuda det.”

En betydligt ”ljusare” bild av pornografin ger Channa Bankier (Shocking Lies 2000): ”I pornografins värld står alla penisar rakt upp hela tiden, alla vaginor savar och stönar, alla är glada och hänförda jämt. Magplasken, impotensen, den sexuella döden och nöden finns inte i pornografin, den personliga relationen mellan de knullande redovisas inte där, utan de sysslar enbart med den GENITALA triumfen.” Hos Florin et al (2004) uttrycker sig en 16-årig tjej så här om vad som är pornografi: ”När det blir för mycket kukar överallt är det porr.”

Den omtalade indiskfödde författaren Salman Rushdie (f 1947) menar att pornografin har en lika självklar som viktig plats i den moderna civilisationen. Särskilt viktig är den inom den muslimska världen. I sin essä The east is blue (2004) skriver Rushdie bl a: ”Pornografin finns så klart överallt, och när det handlar om samfund där det är svårt för unga män och kvinnor att träffas och göra sånt som unga män och kvinnor tycker om att göra ihop, så fyller pornografin ett grundläggande behov. När det gäller att tillfredsställa de här behoven blir pornografin rent av en fanbärare för frihet och civilisation.” Andersson (2006) berättar om den amerikanske domaren Potter Steward som 1964 lätt frustrerad ger upp sina försök att i juridiska termer förklara vad pornografi är: ”Jag kan inte säga vad pornografi är, men jag känner igen det när jag ser det.”


som har att göra med eller utgör pornografi*. ”Hist.: sedan 1888.” (SO)


(grekiska porne; sköka och -kratia; välde) skökoregemente, om påvedömets förfall på 900-talet. Om detta berättar Dagrin (1994) utifrån en ny klass av makthavare i Rom som slogs om klostrens och biskopsätenas rikedomar. ”En av de främsta i denna nya klass av makthavare är släkten Theophylactus, vars medlemmar är de som i praktiken styr Rom under dessa för kyrkan så mörka år. De mest beryktade medlemmarna av denna släkt är en viss Theodora och hennes lika berömda och ökända döttrar Marozia och Theodora den yngre. Dessa kvinnor är lika äregiriga som vackra och charmar till sig makt och inflytande. De styr och ställer i Rom efter behag. En samtida krönikeskrivare menar att ’Rom helt faller i kvinnohänder. För som profeten säger: '— De svaga ska styra världen’. För dessa kvinnor, och deras likar, är ingenting heligt när det gäller att nå målet. Med påven Sergius III, han som beskylls för att ha mördat sina två företrädare på Petri stol, sägs den då 15-åriga Marozia få en son, den blivande påven Johannes XI, samtidigt som hon har ett förhållande med påven Johannes X. Inte så underligt därför om denna period av många historiker kallas den pornokratiska.”


(sl) en riktigt snygg och sexig tjej. Se också pornografi.


(sl) 1 om knull som går lite utanför det vanliga, är avvikande, annorlunda, har en pornografisk prägel. "Kom ihåg att det ska vara roligt att porra loss.” (Puma Swede 2012) 2 skriva pornografi. 3 smekas intimt, hångla. 4 enligt Öresunds Översättningsbyrå (danska-svenska.se) chattspråk i betydelsen visa sig naken.


(sl) fitta. Se även låda.


(sl) stor kuk.


(sl) kuk.


(sl) husvagn, husbil. Se även under holk.


(sl) pornografisk, sexig. Ordet belagt sedan 1967. ”Om en tjej ska ragga upp mig får hon gärna komma fram och dansa lite porrigt.” (SvD 30/5-2003: Går du ofta hit?)


(sl) analöppning*. Se även kista.


(data) inställning i webbläsare som suddar ut alla spår av surfandet medan datorn är påslagen.


(nyo)  ”att kolla på en clip porr i samband med onani, då man har lite bråttom och är i behov av snabbstimuli”. (SAO 2013)


(lmo) parodi på porr. Ordet hittat i  Kalle Linds förord till Ragnar Åslunds bok Svenska bordeller (1967) i ny upplaga 2025 på Vinitj förlag. "Om den här lilla 'porrodi' boken då och då påminner oss om vad kvinnor utsatts för, då såväl som nu, så är det väl ett plus." (Kalle Lind 2022)


(sl) snygg, sexig orre.  Se vidare under porr och orre.


(nyo och lmo)  ”en person som är präglad av porr och behöver få leva ut det i sexet”. (SAO 2013)  Se även torped.


(sl) rakad pung*. ”Sveriges Televisions storsatsning Spung inleds också med en pungscen. Daniel Larssons rollfigur Kim står och rakar sig för att få porrpung.” (SvD Nöje 20/3-2002) ”Då borde alla killar ha pp (= vara rakade runt grejen).” (Skugge 2003)


(sl) pornografidk film.


(sl) 1 bög. Se även stjärna. 2 filmstjärna i porrfilm.


(sl) stönande under porrakt.  ”Med stämningsförhöjande ljud menas det som populärt kallas för porrstön.” (Suhinina 2007) Se även under stöna.


(data) 1 att leta pornografiskt material på webben. 2 att som tidsfördriv planlöst klicka sig fram mellan webbsidor.


(sl) uppsnyggat könshår.  ”...för att kunna se och känna huden på blygdläpparna men med lite hår kvar på venusberget för att inte se helt naken ut”. (Delilah/Flodman 2007)  Se även tofs.


1 (sl) vattna porslinet; den ljudlösa uttömning som sker då man riktar pisstrålen mot toalettstolens insidor istället för rätt ner i den vattenfyllda skålen. Se även fabrik. 2  i uttrycket köra porslin  som förklaras hos Segerlund (2021): "Vissa prostituerade hade samarbete med hyrkuskar, som 'körde porslin'. Det innebar att han körde runt henne och köparen, och sen delade kvinnan och kusken på inkomsten." (s 30) Porslin är ju väldigt skört och kuskens uppgift var att köra extra sakta och försiktigt för att inte störa akten.


(sl) 1 toalettskål. ”Ändå var det jag som slutade nyårsnatten på knä framför den vita porslinsguden, magsjuk, bitter och spik nykter.” (Emil Sandgren i YA 4/1-2008) 2 be till porslinsguden; kräkas, spy. Enligt undersökning i tidningen Nya Åland (5/3-1999) vanligt ord bland åländska ungdomar. Se även keramikgud. 3 offra till porslinsguden; skita.


(sl) vattna porslinshästen; pissa. Se porslin och häst.


Björn Persson 19 år i Norrköping om att knulla ömtålig tjej oftast oskuld. Jämför vaniljsex (2).


(sl) toalettstol. Man sitter på toastolen som på en ponny eller tron. Se även tron.


(sl) toalettstol. Se även tron.


(sl) 1 toalettstol. 2 köra porslinstruck; spy i toaletten.


se tuba.


(sym) benämning på nattlig prostitution i täckta vagnar, enligt Almkvist (1942).  ”Vagnen var inte bara Hatt-Klaras bostad, hon hade låtit drängen köra omkring på gatorna och lockat in kunder i den. Medan Hatt-Klara betjänade kunderna fick åkardrängen köra lugnt och varligt på Djurgården och andra folktomma platser. ’Köra porslin’ kallas det. Men inte är Hatt-Klara av något skört material, fnyser Alice.” (Kallenberg 1997) Chrispinsson (1999) menar att köra porslin innebar att kusken skulle ”svänga varsammare än vanligt”.


(sym) 1 fitta.  Ingång, öppning. ”Men jag stötte förgäves, porten var stängd.” (Hallenstierna 1972/1700-t). Och från samma källa: ”I själva portgången kroknade det.” I All världens sexrekord (1982) heter det: ”I den kinesiska sexhandledningen Yu Mi Chueh skriven kort e Kr säger författaren, att det är möjligt att bedöma en kvinnas sexorgan med ledning av hennes anletsdrag. — En kvinna med liten mun och korta fingrar har en grund sexport och är lätt att tillfredsställa. [...] Om hon har djupt liggande ögon har hon också en djup sexport, om hennes ögon är stora och glittrande är hennes sexport trång till en början men blir rymligare längre in.”

”Det (’den vita snön’; drycken som kommer från kvinnans bröstvårtor) kommer att göra hennes vätska rikligare såväl i ’Den blomstrande dammen’ (munnen) som ’Den mörka porten’ (vulva).” (Kärlekens Tao 1994) ”Jag kände hur han klappade på porten utan att kunna öppna den. Och jag tror inte att han hade kunnat träda in genom den även om jag själv hade hållit den vidöppen.” (Cleland 1964/1749) ”Nu ska jag berätta en historia om en kvinna, som höll på att gå under av lust att låta en bondyngling slå in fästningsporten med sin murbräcka*.” (Aretino 2008) Se även framport och under näsa (4).

Det norska uttrycket ”å lufte pikken i et portrom” (portgång); står för knull med storfittad kvinna. ”De påstår att en flickas fot är ett mått på den mittport, genom vilken man träder in i jungfrulighetens tempel. Rena svamlet!” (Chorier 1967) 2 bakport. ”... och när det stackars barnet, som ännu inte utsatts för något liknande, kände hertigens enorma kukhuvud knacka på sin unga baks trånga port och försöka bryta upp den, började den lilla stackaren skrika förskräckligt och flydde alldeles naken rakt ut i rummet.” (de Sade 2005/1785)


(lat) "kvinnans blygd*".  (Chorier 1967)


(sym) port, ingång. 1 ända, bakdel. ”... drar ner flanelltrosorna och böjer sig fram över fotändan och exponerar sin själs portal för den ljuva morgonluften som fläktar in från trädgården.” (Coover 2007) 2 fitta.


(fno) sköka*. ”Detta melte hann æigi at æinf umm faurlifi portcvenna, hældr ok umm alla licams munuð” (Detta sade han inte endast om skökors orena liv, utan om all kroppslig kärlek.) (Norska homilieboken)


(latin portio; del) livmodertappen*. Livmoderns nedre del kallas livmoderhalsen*, som slutar med livmodertappen*, vilken är belägen i slidans övre del.


(sym) sperma. ”Scenariot tycktes inte centralt, det vitala var att kvinnans slöja skulle rivas av, att håret skulle blottas och att mannens vita portion skulle planteras i kvinnans ansikte.” (Khemiri 2006) ”Jag ska ta mig en portion hos henne utan att betala något.” (Aretino 2008) Se också vitt och  sats.


(franska portemonnaie bildning av porter; bära och monnaie; mynt) 1 (sym) fitta. ”Hon tog till sig grabben och satte med ett enda knyck in hans kärlekspant i portmonnän och låste in den där.” (Salten 1983) Jämför pluska. 2 (euf) testikelpung. ”Jag tycker det låter bra mycket fräsigare att säga portmonnän än att dra till med pungen eller scrotum. Och vem fan vet vad en scrotum är?” (38-årig man)


(för sl) assyriska/ syrianska, turkiska och grekiska. Använt i invandrartäta områden om 1 bög, homosexuell. 2 prostituerad. 3 som skällsord.


(åld fitta? Ordet dyker upp i en skämtballad från Medeltiden presenterad i Kværndrup/Olofsson (2003): ”Och käringen for uti helvetet in/ Och alla sju djefvlar i possan sin”. Författarna förklarar det hela med att käringen samlar in de sju smådjävlarna i sin säck. Ordet possa förklaras i SOB med latinets sacculus som mycket riktigt betyder påse, liten säck och kanske är det också en vanlig säck det är fråga om. Succulus kan också betyda börs, pung och personligen tror jag att det här är fråga om den börs som käringen bär mellan sina ben. För ingenstans i visan talas det tidigare om att hon går omkring och bär på en vanlig säck. ”I possan sin” tolkar jag därför som att hon har en fitta som rymmer dessa sju smådjävlar. Hur som helst skulle possan vara ett alldeles utmärkt (barnspråks)ord för kvinnans könsorgan också i våra dagar.


(sl) fittan.


(sk) porslin*, nattkärl*. ”Tissa litta i posstelinet!”  (Ohlmarks 2004)


(euf) bakdel*, ända*.  Sockel för staty eller kolonn. ”Strimmorna korsar varandra på hennes högröda postament som grenar mot gryningens rosa moln, vilket av någon anledning gör honom sorgmodig.” (Coover 2007)


(latin post; efter och coitus; samlag) efter samlaget, då kvinnan bör inta postcoitalpiller, dagenefterpiller, om hon inte vill råka ut för en oönskad graviditet. Med hjälp av stora mängder östrogena hormoner hindras det befruktade ägget från att tränga in i livmoderslemhinnan.


(latin posterior; bakre och post; bakom, efter) anus, bakdel.  Fornitalienska postione och fornfranska poistron med samma betydelse. ”... har han igår så vida bragts det han för dem (tinget) denne gärningen således; att han bekänt sig och av Per uti köttslig lusta och boleri hava brukat varandra ad priora et per posteriora,... (Skedevi socken ordinarie ting, 1701 om ett sodomibrott.) Jämför sodomi.


(sl) ”en person som stökar till trådar i diskussionsforum genom att skriva många och ofta helt innehållslösa inlägg enbart för att öka på sin posthistorik”. (slangopedia.se)


(för sl) bög. Från grekiskan.


är ett nätverk som startade 2006. PostPorn kallar sig porrskådisar, konstnärer och porrproducenter som rör sig någonstans i gränslandet mellan film, konst och porr. Man uppmanar till både konsumtion, onani och kontemplation genom att bejaka sin egen sexulla lust. De drygt 200 medlemmarna gör fotokonst, porrfilm eller ljudporr tillsammans eller på egen hand.


(för sl) i invandrartäta områden om prostituerad och som skällsord. Se även puta, pytta.


(sym) 1 pung. 2 slå vattnet av potatisen, hälla av potatisen; pissa.  Danskan har slå vandet fra kartoflerne. 3 potatis(säck); testikel (pung). ”Nej, inte så, ni måste krama mina potatisar härnere. Dom som hänger i en hudficka härnere mellan mina lår. Det är så skönt med fickor, flickor, eller hur?” (Eckerbom, Kärlek 14/1970) 4 potatisar; kvinnobröst. 5 plocka sin sista potatis; dö. Se även under säck.


(sl) ollon*. Se även under potatis och öga.


(latin potentia; förmåga, kraft av potens; mäktig, stark) främst om den manliga erektions- och samlagsförmågan. ”Hist.: sedan 1904”. (NEO) Motsats: impotens*. ”Men däremot, om potens är att erövra Polen, så är impotens en känsla av att arméerna har deserterat, att man verkligen är hopplös.” (Hur är det att ha en? Ottar 3/97) För August Strindberg (1849—1912) var inte minst den egna sexuella potensen ett viktigt mått på manlighet. Han blev djupt förorättad om någon vågade ifrågasätta hans sexuella förmåga. Så konstaterade t ex en schweizisk läkare på en bordell att Strindbergs organ ”mätte i upprört tillstånd 16x4 centimeter”. Han organiserade också en allmän kukmönstring bakom krogen Fyllan på Djurgården i Stockholm och fick då av horan Vita Björn betyget approbatur sine laude d v s godkänt utan beröm. Han lär också ha konstaterat efter en kommentar från hustrun Siri von Essen, vad gällde pittstorleken, att ”skruven behöver inte vara för liten därför att muttern är för stor”. Se även under mutter (2). "Hennes make visade sig dessutom ha problem med potensen och deras föersök till samlag var allt annat än lyckade." (Västerbro 2025 s 390)


(förbr) pamp*.  ”Den behornade potentaten, eufemism för dj-n el. f-n. Gammalt”. (Ingers 1977)


(sl) bisexuell* person.


(smn) 1  potta*.  En egyptisk hövitsman som hade en hustru som förgäves försökte förföra Josef. Omtalas i bibelns 1 Mos 39. Hjelmqvist (1901) menar att namnet har anknytning till Göteborgstrakten. 2 kuk. "Väldigt roligt att vara här, som om han varit hennes man, men Potifar var åter redo och det var det som kändes knepigt." (Länsberg 1959)


(för sl) utstående rumpa*.


fornsvenska potta, putta; lerkärl, ett lån från lågtyska pot, put med samma betydelse.  Tyska Pott, engelska och franska pot.  Potta ”hist.: sedan 1479 i betydelsen ’skålformat kärl’ och i betydelsen nattkärl ”sedan 1686”. Båda uppgifterna från SO. Ursprunget ovisst. 1 först mot slutet av 1800-talet kom ordet potta i mer allmänt bruk. Tidigare mest i sammansättningar som kammarpotta, kommoditetspotta, nattpotta, nattstolspotta, pisspotta, porslinspotta och sängpotta. Hos Bellman (1770-71 F E nr 21) heter det ”Hwart man sig vänder/ Pottor i gränder/ Klinga i gatan, hej lustigt Calas!” Swedberg (1720-t) har pisspotta, pissbecken.

Förekommer också som skällsord: ”du din potta!” Något som Stolpe (1984) menar har bibliskt ursprung. Han hänvisar till 1541 års bibelöversättning, där det i Rom 9:21 heter: ”itt kaar til hedher, och thet andra til wanheder”. Det är detta kärl till vanheder Stolpe menar är begreppsbestämmande för skällsordet potta.

”Predikanten och jesuiten Bourdaloue (1634—1704) har fått ge namn åt en potta. Det var ett avlångt kärl som damerna förde med sig till kyrkan väl dolt under de långa vida krinolinerna. Bourdalouepottan kom väl till pass under långa predikningar.” (Lagercrantz 1962) Det berättas att denne Bourdaloue var en mycket populär präst vars predikningar alltid var välbesökta. Så societetens damer gick till kyrkan flera timmar i förväg för att försäkra sig om plats och vågade sen inte lämna kyrkbänken ens för de mest trängande behov av rädsla för att missa något eller förlora sin plats. Då kom bourdalouepottan väl till hands.

Om denna pottas fortsatta öden berättar Lagercrantz (1962): ”Fruntimmerspottan verkar ha varit särskilt omhuldad under slutet av 1700-talet. Att pottan så småningom föll i total glömska är svårförståeligt. Numera är okunnigheten så djup om den gräddsnipeformade tingesten att man vid antikvitetsintresserades bord kan riskera att bjudas på sås ur ett dylikt kärl.” Mot slutet av 1990-talet dök det upp en modern motsvarighet, en pissoir-á-porter, en bärbar potta för damer av vätskesäker papp som efter användning kunde slängas i närmaste papperskorg.  2 fitta, förekommer i Lars Robergs lärobok i anatomi Lijkrevningstavlor (1718). I nedsättande betydelse om kärl där mannen tömmer sitt överflöd. 3 potta; injektionsspruta med narkotika. Enligt Holmén (1997). 4 potta (so) se vidare äckelpotta.


(fisv) djävlas*.


(sl) när frisyren ser ut som om den klippts efter en potta på huvudet.


(fisv) småfräck, småjävlig.


(sl) 1 potta. 2 pottisar; kvinnobröst.


(sl) skämtsamt för klosettskålen i WC-apparat. 1920-tal.


(jid) pick*.


(svr) tysk ombildning av Gottes Donner; Guds åska, och använt som lindrig svordom. Potz betyder ungefär kors! å tusan! och återfinns bl a i potztausend; för tusan! ”Af de tyska ederna på Potz blev under 1600-talet i synnerhet Potz velten populär hos oss, skrifvet potz fälten. Velten är egentligen inte annat än namnet på den heliga Valentin, skyddspatron mot pest och fallandesot, vid hvars sår och bulor man brukade svärja på hög- och lågtyska.” (Hellquist 1918) Andra troliga ombildningar från tyskans Potz Velten är box felten, hvas bälten och gussbältingen.


(sl) grekiska för kuk enligt slangopedia.se. Uttalas pusti enligt samma källa.


(eng sl) kort för Pocket Pussy; syntetisk fitta.


(sl) skrumpkuk p g a preludinmissbruk.


(sl) PyttePenisPansarPung. Jämför pansarpung.


se under g-punkt.


(åld so) enligt Karlsson A & A (2020) är prackare ett ord som kan användas i flera olika betydelser. Det kunde syfta på en person som levde torftigt och fattigt, men även någon som använde sig av flera bedrägliga och ohederliga metoder, alltså synonymt med en skojare eller bedragare. "Helge flög på honom och skällde honom för en uppätare och bakdantare (baktalare), medan Helge fick höra att han var en tiggare och prackare." (s 15)


(so) grovt skällsord. "Ditt praktarsel!"  "Så vitt jag vet är Sveriges tidigaste  exempel på en kulturman av praktarselformat från 1100-talets mitt. Jon Sverkersson hette han och han föddes in i den priviligierade bildade klassen, han var son till  östgöten och kungen Sverker den äldre." (Lindström 2021 s 201) Och Lindström följer upp med  tillvägagångsättet hos ett dylikt praktarsel: ""Så fort Jon Sverkersson dyker upp framstår han som en klassisk mobbare, ni vet den där typen som kommer in i ett rum och omedelbart hittar ett offer att trakassera, och ingen vågar säga till honom på grund av rädsla för att själv drabbas."


(sl) stor kuk. ”Vilken praktmaskin. Jag känner mig alldeles fullpumpad.” (Maria Emauelson, Kärlek 4/1965) ”Det var ingen dödfödd ål, ingen skrumpen morot utan ett fin-fint praktstycke.” (Aretino 2008) Se också stake och maskin.


(sym)  en bit finare (fylld) choklad. 1 snygg, sexig kvinna. 2 klitoris.


(sl o ljud) 1 knull, knulla. Ofta om otillåten (utomäktenskaplig) verksamhet. ”Hist.: sedan 1805.” (SO) "Någon att prassla ihop med”, t ex i ett vänsterprassel*; ett förhållande vid sidan om äktenskapet. Även prassel; pengar, efter det prasslande ljud som uppstår när man bläddrar med sedlar. ”Man 1: — Vet du nåt bra prassel? Man 2: — Visst, men det kostar prassel.” ”Och jag skulle aldrig drömma om att inleda ett riktigt prassel...” (Drougge 2003) 2 prassel; prostituerad. 3 prassel; flört*. 4 prassel; älskarinna.


(sl) bordell.  Hak står för ”enklare nöjeslokal” som i danshak.


(sl) p-piller*.


(sl) 1 i slanguttrycket men sen ville vi inte prata mer; om knull. 2 prata med Gurra, spy i toan.  Gurra = Gustavsberg. Jämför Gustavsbergsbussen. Även prata med Ulrik*, prata danska; spy i allmänhet.


(sl) spy, kräkas. Gurra är slang för porslinsfabriken Gustavsberg. Se även under ulrik.


latin pre; före och cum; komma. När man är så störtkåt att det börjar droppa sperma  i förtid.


(eng) av engelska predicament; (obehaglig) situation. Jämför bondage. Går ut på att binda en person på så sätt att det finns ett begränsat antal möjligheter att röra sig. Positionerna är så obehagliga att den drabbade hela tiden försöker hitta en bekvämare ställning. Metoden används i bl a BDSM* och power exchange. Se även under dominans.


(euf) knulla. ”Innan han på söndagsmorgonen predikade i kyrkan, predikade han i sängen hos mig med särdeles gåvor på båda ställena.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Se även högmässa.


(tro)  Olbers Croall (2016) har ”fitta med liknande eller samma fysiologi som en fysiologisk kuk, men som av den som har den definieras som och/eller upplevs vara en fitta”.


(sk) penis. Sak, grej. ”Kom inte här med din sure preg, den kan du ränna dit nån annenstans.” (Ohlmarks 2004) Roger Hansson i Järfälla påpekar att preg är det skånska ordet för ’prick’, ett redskap som man ’präegar’; prickar med. Det rör sig om en pryl ett spetsigt föremål som man sticker hål med.


(lmo) är den med känsla för tidigt havandeskap.