av latin fello; slicka, suga.  ”Hist.: sedan 1976”. (SO) Om fello i ”begå fellatio” säger Adams (1982) att uttrycket ursprungligen kan ha varit en metafor, eftersom grundbetydelsen av verbet inte var ”suga” i största allmänhet utan ”suck the teat” (suga spenen). Fello har lämnat få spår efter sig i de romanska språken. Det ersattes av andra ord för suga, t ex sugere och suctiare. Fellatio står för kukslickning och sugning med hjälp av mun och tunga utförd av man, kvinna eller annat djur. Fenomenet beskrivs bl a så här i Encyclopedia Erotica (1967): ”Det krävs inga historiska citat för denna sedan antiken bestående perversion. Poesi, skulptur, keramik och måleri — i Egypten, Kreta, Etrurien, Grekland, Rom, Indien eller Peru — talar ett klart språk, även om fellatio ursprungligen gällde för att vara en lesbiernas och feniciernas uppfinning. För ’fellatio’ brukades ursprungligen verbet ’irrumere’ eg giva bröstet.”

”Fellatio känns som om ens ansikte blev våldtaget.” (Hite 1977) ”Jag älskade också att ta honom i munnen, och det var en verklig lättnad, när jag en dag stötte på företeelsen i en tung och lärd bok under beteckningen ’fellatio’. När glädjen till och med hade ett vetenskapligt namn, måste den ju duga!” (Brøgger 1978)

I antikens Grekland och Rom ansågs fellatio vara något mycket skamligt och detta inte av moraliska skäl utan av politiska. Det ansågs nämligen högst opassande för en fri man att syssla med något som vanligen utfördes av en slavpojke eller en tjänare.

Unni Drougge (2001) har en utförlig ”utläggning i att göra fellatio”. Det gäller som hon säger främst, ”att finna nöje i själva aktiviteten”. Och, fortsätter hon: ”Felet många gör är att inte hålla undan tänderna; man får kupa läpparna men samtidigt lämna utrymme i munhålan. Att fladdra omkring med tungan är onödigt och i viss mån distraherande. Manslemmen är ett bruksföremål som fungerar bäst med rytmiska och jämna rörelser.” Vidare bör man ”styra in penis mot kinden” och betänka ”att känsligheten är som störst vid ollonet, varför det inte är alldeles nödvändigt att låta hela biffstycket åka ända ner i halsen, då man kan uppleva lätt andnöd. Snabba men fasta korta tag går utmärkt att alternera med djupare bekantskaper.” Se även penilinctus.


(lat) kuksugare. ”Vad är det med den där Chrestus egentligen, jag tycker han verkar vara en fellator.” (Lundgren 2001) ”Move te fellator” (Hunink 2011) Stick, kuksugare!


(lat) kuksugerska. ”Amaryllis har gått till eftervärlden som Amaryllis Fellatrix, ty klottrets makt är stor. En övergiven och skvallrig älskare stod sannolikt för klottret. Det ansågs inte riktigt fint att suga kuk.” (Lundgren 2001) Den ptolemeiska drottningen Cleopatra VII (69—30 f Kr) lär vara tidernas största fellatrix då hon ska ha sugit av mer än tusen män.


(fno) adjektiv ferligr; motbjudande, ful, monstruös; grotesk, oformlig. Felleg er fuð sin bylli i Carina Holms (2013) tolkning ”grotesk/monstruös är fittan må penisen fylla”. Fynd på fyrkantig pinne från Bryggen i Bergen från ca 1250.


(från latin) suga kuk. Jämför fello och fellatio. ”Relationen mellan Annika och de män hon fellerar är inte fläckad av alla de känslor som finns i en personlig kärleksrelation...” (Thompson 2008) ”Sabina felas no belle faces.” (Hunink 2011) "Sabina, du är värdelös på att suga kuk."


(lat) suga. Den värsta skymf en romare kunde utsättas för, var att bli beskylld  för att praktisera cunnum lingere, dvs att slicka eller suga fitta. Att bli kallad fellator, kuksugare, var nästan lika illa som att anklagas för att utöva cunnilingus*. Varför det förhöll sig så förklarar Mohr (2013) med att i det antika Rom var oral-genital kontakt starkt tabubelagd om man inte var den mottagande partnern. Oral sex smutsade ner munnen "den heligaste delen av kroppen". En mun som utfört oralsex var smutsigare än könsorganen själva.


(euf) enligt Ingers (1977) om ”barn u.ä.” Omkring 1930. Och Ingers har också: ”Det var ett litet trevligt felsteg hon hade.” U ä = utom äktenskapet.


(sl) onani, runk.  Engelskan och tyskan  har five against one respektive fünf gegen einen och i engelskan finns också  mother fist (näve) and her five daughters. Norsk slang har den femfingrede enken och ta fem søstre til hjelp om samma sak.


se incel.


uttytt feminindominans. Man som vill domineras av en kvinna. ”Det finns en massa karlar som är trötta på att behöva ta initiativet i sängen och inget hellre vill än att bli uppbundna och dominerade av en kvinna. ’Femdom’ kallas det och är en stor grej på nätet.” (Shocking Lies 2000)


(sl och so) idiot. Ursprungligen uttryck för en person som förklarades straffri enligt kapitel 5 § 5 i strafflagen (1864) , där person  som förklarats otillräknelig var straffri. Sedan 1965, då brottsbalken började gälla, har femfemma ingen förankring i strafflagen.


(sym) en mans hand vid runk, onani.


(sl) feminin, kvinnlig bög.


liknar en kombination av pessar och kondom och har, enligt sjuksköterskan Bente Eriksen och gynekologen Greger Eriksen, som lanserade femidomet i mitten av 1980-talet, bägges fördelar men är tillförlitligare. Ottar (3/2005) anser  att lanserandet av femidomet är det viktigaste som hänt på preventivmedelsfronten, sedan p-piller, när den kom i början av 1990-talet. Ottar vet också att berätta att på Sri Lanka ”lanserade de prostituerade femidom som en sexleksak — där kicken var att kunden fick sätta in den. [...] Konstruktionen av femidomen innehöll dessutom en överraskning. Längst in finns en plastring som lär intensifiera mannens orgasm när den stöter mot penis. Så de prostituerade började ta mer betalt för sex med en femidom.” Femidomet består av en plastpåse försedd med en inre ring som anbringas högt upp i slidan framför livmodermunnen och en yttre, större ring, som anbringas utanför de stora könsläpparna. Används tillsammans med någon form av smörjmedel. Femidomet skyddar också mot diverse infektioner då kvinnans könsorgan är helt täckta.


(latin femina; kvinna och grekiska philia; kärlek) transvetism. Se transvestit och transsexualitet.


(sl) en kille bedyrar att han är feminist för att få sig ett ligg.


(lmo) skitfläck i underbyxorna stor som ett femkronors mynt.


1 (sl) slå en femma; pissa. Jämför under sju. 2 (euf) dass. Ord som Eben Thysell (f 1928) i Norrköping hört av sin farmor bl a i hennes ”behöver du gå på femman? ” Om ursprunget vågar han inte ens gissa. Kanske ett noaord så gott som något för att maskera platsens rätta natur.


1 (franska femme; kvinna) internationell beteckning på lesbisk eller heterosexuell kvinna som i ett sexuellt förhållande intar en passiv och hängiven ”kvinnoroll” i t ex ett butchfemmeförhållande. Se butch. Femme fatale; franska för attraktiv, sexig kvinna, ”olycksbringande (fatal) kvinna”.  SO har ”hist.: sedan 1940”. Också om transvestit. ”Det var ’femmen’ som var dominant och penetrerade ’butchen’, och ibland finns inte polariserade könsroller över huvud taget.” (Östergren 2006) "Dagny symboliserar alltså ett hot; kvinnan som förförerska, en femme fatale som leker med männens känslor." (Camilla Larsson om Dagny Juel i Vänner och fiender (Carlssons 2016).

”Femmen är kvinnligheten personifierad. Hon klär upp sig i kjolar, klänningar, blusar, sminkar sig och bär nagellack. Femmen ser sin påsatta kvinnlighet som politisk. Hon tar kvinnligheten ett steg längre, snurrar den några extra varv och skapar något nytt. Femmen åtrår andra kvinnor, gärna butchen.” (Informant hos Carlson 2009) 2 femme fatale; transvestit* enligt folkmun.se.


se under femme.


(sl) till femme*. ”Inledningsscenerna i en fjärde film visade en mer ’femmig’ (feminin) lesbisk kvinna som kommer hem från sitt arbete som domina, en dominant sexsäljare.” (Östergren 2006)


(sl) feminin bög. Jämför femme.


(latin femur; lår, höft) kallas det när en man för in penis mellan låren på partnern. Det mjuka partiet sluter sig om könsorganet och ger samma friktion som när penis förs in i slidan.


(sym) kuken. Se även tredje benet och lem.


(sl)  hälften var.  1 bisexuell* person. 2 hermafrodit*.


(euf) istället för det ’fula’ sjutton används ibland tal runt omkring för att på det sättet mildra effekten av svordomen eller eden. Lars Holm (1968) berättar att i De sena tilläggen i Swedbergs Swensk Ordabok (Uppsala-Handskriften) finns bl a ”femton: wasz femton”, något som tyder på att fenomenet med att ta udden av det fula sjutton är gammalt. Se även fula siffror.


(sl) 1 bröstvårta, för form- och färglikhet med det gamla femöresmyntet. ”Behån var verkligen tunn som den skiraste sommardröm. Och Ulla-Britta frågade då och då om Astolf var säker på att ’femöringarna’ inte syntes.” (Rådström 1954) 2 femöring, femöres; lösaktig kvinna. Se även billig, 10-öres-brud och 150 spänn.


(sl) enligt slangopedia.se betyder fenga: lukt, stank, odör, os.  "Fy (fan) vad det fengar här."


bildning till grekiska pherein; bära, frakta och -mon i hormon. Enligt NEO ”hist.: sedan 1967”. Det rör sig om hormoner som ofta avges från körtlar och fungerar via luktsinnet som ett slags ”kemiskt” språk mellan individer av samma art. Kan bl a verka sexuellt stimulerande. ”Huka er i hans manliga feromoners kölvatten, era magrutade Narkissosar.” (Belle de Jour 2006) "Kvinnor avsöndrar feromoner vid ägglossning så att man luktar gott." (Kalmér 2022 s 290-91) Se också under djur, så gör.


(sl) kuk. Efter det italienska sport- och racerbilsmärket Ferrari. Bilen som penisförlängare.


(latin fertilis; bördig, fruktbar till ferre; bära) fruktsam, fortplantningsduglig. ”Hist.: sedan 1783”. (NEO) Kvinnans fertila ålder sträcker sig från hennes första menstruation till hennes sista, en tidsperiod på cirka 40 år. Mannen däremot kan i praktiken avla barn från den första sädesavgången fram till sin död. Motsats steril. ”Den som i smyg röva bort ett farlit fertilt fruntimmer för att förlusta sej me hon ska straffas genom att begravas levande.” (Teratologen 2003) "Fertila män tänker på sex, jag vet inte hur många gånger i timmen? Det driver sig självt." (Kalmér 2024 s 280)


(dial) fjärt, speciellt i Hälsingland men också enligt Rietz (1867) i Östergötland om träck. Persson-Mirea (1974) har skällsorden fesshund om nån som luktar illa, och fesnypa; vädersläppare. Fes (mil sl) lukt. (Langenfeldt 1947) Swedberg (1720-t) har fess; pedor dvs smuts, orenlighet samt skällsordet fessbracka. Enligt Trafiksäkerhetsverket är FES olämplig bokstavskombination för en bilregistreringsskylt, medan däremot FIS* verkar gå för sig. ”—Magistern! Fia fes! —Tyst! — Nej högt!” ”Och käringen f-s så det small i vägg/ För hon var bjuden i barnsöl.” (Byrman/Olofsson 2011) Från 73-årig man har jag fått följande vid samtal 31 oktober 2018: "Yngre manlig skådis vid Pistolteatern i Gamla Stan i Stockholm under en föreställning 1970. Pruttar ljudligt med läpparna. — De'  fes jag på!


(dial) 1 cunnus*. 2 fisa, fjärta. (OFS)


(sk) klosettskål. ”Där finns en borste, du kan väl gorra ren fesahoen etter di.” (Ohlmarks 2004)


(dial) släppt väder. (ORB) Fesesopp; röksvamp.


(dial) Slangopedia.se har ”äcklig, dålig, ful” i Göteborg och Västergötland.


(so) benämning på biografläktare. "Förr fanns på biograferna dels salongen, dels läktaren: en utbyggd balkong som stack ut över kanske en fjärdedel av parketten. Biljett till läktaren kostade måhända en 25-öring extra så där kring året 1960. Att köpa biljett till hyllan var lyx. Den ev. lite högfärdiga läktarpublikem kunde man sänka genom att kalla läktaren för feshyllan. Om några nere i salongen släppte sig, skulle de illaluktande gaserna enligt fysikens lagar stiga snett uppåt och drabba folket på hyllan. Därav öknamnet." (man från Västkusten 73 år)


(dial) se fisk (1).


(gbg sl) kallas det när man fiskar men inte får någon fångst.


(gbg sl) fiskhallen i Göteborg. Här ”snippa.*”  (Thorén 2015)


(dial) kraftig, ljudlig fjärt. Uppgift från OFS som även upplyser om att den som släpper en feskoja kallas fesoxe.


(sk) småfjärta. ”Sitter du å feslar så får du gå ut.” (Ohlmarks 2004)


(sl) ”fläktapparat för luftväxling i restauranglokal (som fördriver dålig lukt).” (Ingers 1977)


(sl) fitta.


(sl) ”samlag”, enligt Kotsinas (1996) med tidsangivelsen 1912. Troligen från Thesleff (1912) och hans appendix.


(sl) 1 stor, rymlig urinblåsa med vilken man inte behöver ”gå ifrån” ens under den längsta fest. Se även salongsblåsa. 2 festblåsa kallas den svarta kondomen, då den ofta köps innan man går på fest.


(lmo) ”underlivet*”. (SAO 2013)


(dial) storfjärtare. (OFVG) Se även tocke.


(dial ) féstraind; väderspänd, fisnödig.


(sk) lärk. Förr i tiden satte man in grenar av lärk för att neutralisera dålig lukt som fislukt. Uppgift från Ambrius (2002).


(dial) väderspänning, magknip. (OFVG)


(dial) fisåder; ändtarm. ”Ni må tro dä litar på fesåra.” (Rietz 1867)


(euf) när man i västra Nyland i Finland säger att ”hon är fet” (fietär) kan det innebära att hon är gravid. (Byrman 1989)


1 (sl) feta, feting; stor, innehållsrik och dallrande spottloska. 2 feta, fitu (dial); cunnus. (OFS) 3 feting; kuk.


se bånge.


(franska fétiche, av portugisiska feitiço; amulett, trolldom egentligen konstgjord av latin facititius; konstgjord) föremål som anses ha eller representera magisk-religiös kraft eller makt. Här om sexuell vällustkänsla vid åsynen av föremål eller kroppsdel. Termen erotisk fetischism används första gången 1887 av den franske psykologen Alfred Binet (1857—1911) i boken Le Fétichisme dans l’amour och blir allmänt känd i den österrikiske psykiatern Richard von Krafft-Ebings Psychopatia sexualis (1894). Erotisk fetischism innebär att olika kroppsdelar (t ex hår, byst) eller klädesplagg (t ex skor [speciellt högklackade], underkläder) samt vissa material (t ex gummi, läder) upplevs som sexuellt laddade och nödvändiga för sexuell stimulans och tillfredsställelse. ”Fetischism med inriktning på kläder och skor är det absolut vanligaste. [...] Fötter, behåring, ben, bröst, naglar och smink är typiska ’kropps-fetischister’. [...] Något ovanligare är fetischistiska intressen för extrem fetma, jättekvinnor, dvärgar, clowner, träd, att blåsa upp och smälla ballonger och fantasier om att ha uppblåsbara kroppsdelar.” (Bäsén 2006)

”För en icke-fetischist kan uttrycken och diskussionerna inom fetischvärlden ibland uppfattas som lite bisarra. Exemplevis blir de ballongfetischister som älskar sina ballonger upprörda över de ballongfetischister som tänder sexuellt på att smälla ballonger på olika sätt.” (Bäsén 2006) ”Men det hände; jag gick in i Karins rum, fram till sängen, böjde mig ner och nöp lätt i strumpbyxan. Den var sval och len. Jag lät ena handens lång- och pekfinger glida över nylonet. Jag blundade, pulsen ökade, jag blev varm i hela kroppen, huden hettade, kuken bultade innanför morgonrocken: det var som om jag hade ett extra hjärta där.” (Ninni Holmqvist: Röd strumpa, Perversioner 2003) Se även staty (2).

Ibland ersätter fetischisten det älskade objektet med någon del från den egna kroppen. Så kan fotfetischisten dyrka sin fot och känna vällust av att betrakta och känna på den, precis som handfetischisten kan svärma för eller drömma om att äga vackra händer. Fabricius-Møller (1946) berättar om en kvinna som på uppmaning av sin älskade skickade honom ”ett av sina intimaste plagg” när han var på semesterresa. ”Med detta i munnen gick han promenader längs stranden och uppnådde den våldsammaste erotiska upphetsning med utlösning, vilket han sedan beskrev i sina brev till henne.” Det händer också att t ex föremål, lukten och rösten hos den älskade kan verka förlamande på partnern och t o m framkalla sexuellt äckel och impotens.

Många fetischister grundar sin böjelse i barndomen. Det rör sig ofta om något man saknat eller förlorat under uppväxtåren och som man nu försöker återfinna genom dessa fetischer. Det är inte alltid som målet för dessa sexuella handlingar är att få ett visst sexbehov tillfredsställt utan det kan lika gärna handla om att få helt andra behov uppfyllda som t ex omvårdnad, uppmärksamhet och bekräftelse. Jämför partialism.


(sl) sperma. ”Slicka upp det där stekflottet nu.” (Delany 2009) Se också under syl.


(dial) fitta. ”Amanda gångade ner till stranden/ och satte rumpan i bara sanden/ hur mer hon rensa, hur mer hon fann/ och uti fettan satt en engelsman.” (Jacobsson 1977)


(sl) blöt, välsmord fitta. Jämför burk (3).


(so) fet person. "Ditt djävla fetto!"


(svr) i stil med fan, helvete. Uppg från slangopedia.se.


(franska rosens blad). Guirad (1975) har ”fais-moi une feuille de rose; caresses linguales sur la région anale”. Det rör sig om tungkyssar eller smekningar i analområdet. Se vidare under ros.


(eng sl)1 kort för Fuck For Life; knulla för livet! 2 Fucked For Life; förstörd för livet.


(svr) For Fuck Sake; för helvete, för Guds skull.


(sl) 1 spela fia med knuff; knulla.  Ett sällskapsspel. ”Greven (med stilkänsla). — Tack, Jean. Fröken har just omförmält att ni är en bövel på fia med knuff. Knullar med ackuratess, så det stänker!!” (Grafström, Kärlek 11/1969) 2 fitta. 3 lesbisk.


(smn) fitta. Se även lotta.


(sl) 1 lesbisk. 2 FIB (för sl) Fittor I Betongen; otrevliga, taskiga typer.


1 (dial) ha samlag. (OFS) 2 förslag tiill ord för kvinnlig onani (1% av rösterna) i RFSU:s tävling (2014) om bästa ord för fenomenet. Segrade gjorde klittra.*


(dial) penis. Uppgift från OFS. Rietz (1867) har fibbul; svans ”enkannerligen på hundar”.


(sl) hos Thesleff (1912) ”loci muliebris” av locus; plats, rum och muliebris; kvinno-, kvinnlig. Kvinnlig blygd. Jämför muliebria.


(sl) fitta, flicka, kvinna, enligt Gibson (1969). Kotsinas (1998) har enbart ”kvinnans könsorgan”. Svahn (1999) har fibra för kvinnans yttre könsorgan, vulvan.


1 (latin ficus; fikon även om kvinnans könsorgan) obscen gest (göra fikonet) som innebär att handen hålls knuten med tummen stickande fram mellan pek- och långfinger. I Språkspalten (SvD 28/1-2006) berättas om en text från 1618 där en son smädade sin moder; ”han ’giorde gäckerij aff henne, och lät henne se fikonen’.” Markerar samlag. Se även fula fingrar och fikon. 2 (ita) fitta. Även figa dialektalt.


(sl) fitta. Kanske av tyska ficken* eller av ficka; förvaringsplats.


fickpingis fickjojo fickrunk ficktennis.

(sl) även fickpingis, fickjojo, fickrunk, ficktennis. Spela, leka med kuken i skydd av fickan. ”—Varför går du med handen i fickan hela tiden? frågade hon och sneglade ner på hans byxor. Men han visste att hon inte kunde se något. —För att jag gör det. —Spelar du kanske fickbiljard?” (Vibeke Willumsen, Sänghästen 1987) Norsk slang har spille lommetennis och dansk slang  spille lommebillard. Danskan har också lommepistol om kuk.


(ty) knulla. Signaturen K W i Skanör berättar: ”En bekant till mig som för ett antal år sedan studerade i Tyskland talade vid något tillfälle om sin FICK-ALMANACK. Han fick då en fråga från de tyska kollegorna om han skrev upp samlag.” Se också fika, ficka.


(åld so) enligt Karlsson A & A (2020) är uttrycket hämtat från tyskans Fickfacker; opålitlig person och Fickfackerei med betydelsen bedrägeri eller nonsens. Från samma källa kommer  citaten: "Ja, Heinrich Lund han fickfacklar mot eder." och "Säger du att jag är en fickfacklare?" (s 121)


se fickbiljard.


(sym) betydelsen ger oss Olle Waller (2002) i följande citat: ”Långt in i modern tid betraktades den som gick med händerna djupt nedstuckna i fickorna som en ’fickrunkare’. Fickrunkaren utgjorde på något sätt sinnebilden för en lättjefull slashas som inte gärna högg i om det inte var alldeles nödvändigt.”  ”Utbildar vi ungdomen till försiktiga fickrunkare som kan lösa integralekvationer, men som inte vet hur man tar en mödom om våren?” (Häglund, Kärlek 5/1966)


en sydsvensk barnvänlig version av fitta.


(sl) fitta. Omskrivning för att undvika det "fula" fitta.


(sjö) spelemans äng.  Dalnäs (2014) har ”sjömännens avtalsenliga yrkesparadis när de råkar törna in för gott. Där finns ett överflöd av livets goda, galanta damer att ta en svängom med bland prunkande träd som bågnar av färdigbuteljerade frukter, vilka som omväxling serveras av jordelivets befälhavare”.


fornsvenska fiande, isländska fjándi. Söderwall (1886) har fiande för djäfvul, djävulsättling, fan och troll.  Han nämner också att fiande används " i svordom och hvardagligt uttryck". Symboliskt fiende; kuk. Jämför engelskans enemy med samma betydelse. ”... visade mig den fiende jag hade att gå i närkamp med, styvt uppbärande sitt stolta huvud utan huva och glödande rött till färgen.” (Cleland 1965/1749) Danskan har være gået over til fjenden; vara homosexuell.


(sl) "kvinnlig motsvarighet till olla*". (slangopedia.se)


(smn) fitta. ”Fiffi låter som något man klär i blöjbyxa och stoppar ner i spjälsängen. Kombinationen av vulgaritet och infantilism är så motbjudande.” (Hanna Fahl: Tre ord som får mig att må illa. Krönikan, SvD 1 okt 2010.) Enligt en undersökning från Novus, hösten 2020,  var fiffi ett populärt namn på fittan  för kvinnor i åldersgruppen 16—29 år.


(smn) fitta.


(fno) förföra*.


(fno) förförelse*.


(sl) engelska för hälften var. Här om bisexuell*. Jämför femti femti.


(sl) fitta. Jfr italienskans la figa med samma betydelse. Även om flicka. Se även fica (2).


(sl) Gibson (1978) har betydelsen toalett i uttrycket ”gå på figgan”. Ingen ledtråd ges till ordets ursprung och förutom hos Gibson har jag också stött på ordet hos Wiklund (1999) som ju bl a tar upp ”klyket” (språket) på söder i Stockholm på 1940-talet.  Slangopedia.se tar också upp ordet och menar att det var "populärt slang i Eskilstunatrakten, främst på 1980- och 1990-talet”. Även i folkmun.se finns ordet med.


(sl) bög, homosexuell. ”Troligen är han figge. Och kvinnan fag hag.” (Drougge 1998/2003) Se fag hag.


(sl) stimulans av anus med ingefära. Orsakar en starkt brännande men ofarlig känsla i anus. Kallades tidigare feaging och användes för att pigga upp gamla hästar när de skulle säljas.


(latin figo; slå eller borra in) stöd för fingret. Förnedrande fingertecken med knuten hand med enbart långfingret stickande ut. Känt sedan medeltiden. Se även fula fingrar.


(dial) släppa sitt väder*. (ORB) Ljudhärmande.


(dial) kvinnliga genitalier. (ORB)


(sl) knulla. Norskan har fika; göra små hastiga rörelser, och tyskan ficken; knulla samt esperanto fiki; knulla. Fika, backslang av kaffi, sätter man ju annars mest i samband med att dricka kaffe, som ibland kan utgöra en god inledning på en annorlunda fikapaus. I betydelsen dricka kaffe är ordet, enligt NEO, "hist.: sedan 1931”. Se även kaffe. ”Några barn i åldern fem till sju år hittade en porrtidning [...] — Det heter knulla va, pippa, fika — Samlag, ligga med varann, gosa, snusa, tutta, kuka. — Usch nej, va snuskigt. — Äckligt! Kom vi visar fröken.” (Aigner 1983)


fornsvenska fikon från latin ficus; fikonträd. 1 (sl) fitta. Kanske för formlikheten och/eller för att fikonlövet alltsedan Adam och Evas tid förknippats med det kvinnan har mellan benen. ”Ej behöver en målare skämmas för att visa er Evas blottade bröst, men dristar han låta penslen löpa ända ned till hennes midja, så måste han kasta henne en fikongördel om livet, ty här heter det: procul hinc, procul este, profani! (Wallenberg 1781/1960) ”Nyfikenheten inom mig var starkare än till och med åtrån och jag kände mig för i hennes kön. Jag slogs av att det påminde om ett fikon (italienarna använder smeknamnet fica på det) för det öppnade sig för mina smekningar och jag kunde försiktigt sticka in ett finger.” (Erotica 1992)

Fikonet var, enligt Adams (1982), en vida spridd könssymbol under antiken. I Grekland användes det bl a metaforiskt för anus, och latinets fica var en metafor för ”sårig eller öm anus” orsakad av analt samlag. Uttrycket var vanligt under den romerske epigramdiktaren Martialis’ (ca 40—104) dagar. Senare kom fica* mest att stå för kvinnans könsorgan. 2 tasksten. ”Smörj den också, så att den blir brun och kraftig som en fikongren, sa han och ökade vinkeln mellan sina lår, så att de båda fikonen syntes bättre.” (Eckerbom, Kärlek 7/1967) 3 (sl) fikon(limpa); kvinnobröst. 4 (sl) fikon homosexuell. 5 fikontecken går enligt Rabelais (1966)  ut på att knyta näven och sätta tummen mellan fingrarna. Tecken på förakt och uppenbart hån. Se även fula fingrar och limpa. 6  hemorrojd. "Den som inte gör det, må han traska bland lärda poeter med häcken full av fikon" Detta är Carl Magnus Juliussons översättning från 40 Priapus presenterad i Priapeia (2021) som i original lyder: "qui non fecerit, inter eruditos ficosissimus ambulet poetas". Carl Magnus Juliusson förklarar också uttrycket häcken full av fikon: "Man ansåg att hemorrojder — som kunde uppkomma som resultsat av analsex — påminde om fikon."


(sl) minitrosa.  SO har ”särsk. som skydd för könsorgan (urspr. löv från fikonträdet) [hist.. sedan 1541]”. Se även intima plagg och löv.


lanserades på det tridentinska kyrkomötet 1545—1563 i Trinto (Trient) i norra Italien och fick ut på att "anstötliga" manslemmar i konsten försågs med ett fikonlöv. "Det brukar ibland påstås att påven Pius IX (1792—1878) personligen hackade bort påvestatens  manslemmar. Det är en skröna. Istället var det en månghundraårig kampanj mot kön i konsten som låg bakom..." (Anders Rydell: Stalin skulle stå kvar om statyer aldrig revs. SvD Kultur 18 juni 2020) Se även under fikon.


se sopptunna.


(sl) homosexuell man. Bergman (1985) hittar ordet i skriftlig form första gången hos Thesleff (1912). SO har ”hist.: sedan 1916”. Thesleff menar att ordet kan ha lånats från Tyskland, där det är slang för kuk. Han har svårare att koppla samman ordet med krukväxten fikus.

Ficus är latin och betyder fikon, fikonträd. Inom medicinen var ficus tidigare en vårta eller svulst som dök upp vid ändtarmsöppningen och på eller i närheten av könsorganen. ”Den nedersta kotan på ryggraden sköt upp en liten smula. Där nedanför började stjärtripan, först bred, sedan trängre och djupare i samma mån som skinkornas fyllighet ökade. Så kom det lilla runda ficushålet med dess veck.” (Apollinaire 1993) ”Ensamstående man fyrtiofem år gammal, inga barn, inte ett fruntimmer så långt ögat ser, bor som en fikus, äter som en fikus, dricker som en fikus, klär sig som en fikus, såg ni förresten dom där fjolliga baskrarna som han hade på hatthyllan ute i hallen?” (Persson 2003) Även fikusskrälle; bög.


(sl) 1 kuk. Jämför rasp. 2 köra i fel fil; vara homosexuell. 3 byta fil; ändra sexuell läggning.


(sl) rörelsebeskrivande. Runka, knulla. Vanligt redan på de gamla romarnas tid (tero; fila, nöta om knull och runk). Med hos Thesleff (1912). Fila upp och ner eller fram och tillbaka. ”Det var inte jag som filade på henne, det var hon som filade på mig! Hon knullade i alla fall mest...” (Drougge 1998/2003) ”Grannen filade honom och när operationen var klar återgick man till att dricka som om ingenting hade hänt.” (de Sade 2005/1785) ”Hem och fila”; äktenskapligt knull. Det behöver dock inte röra sig om en fullbordad handling utan fila kan också betyda att mannen gnider kuken fram och tillbaka utanpå fittan tills det går för honom. ”... och ändå vill du att jag ska knulla som en kristen hustru som låter sig filas på lördagskvällen iklädd sitt smutsiga nattlinne...” (Louÿs 2011) Även fila en kana/gök, fila på röret och fila på trumpeten; runka.


(lmo) att  byta sexuell läggning från t ex hetero- till homosexuell eller tvärtom.


(euf) blygdläppar*. ”Axel särade på hennes svullna filéer, drog undan det köttiga draperiet* och kände på rosen.” (Drougge 1996) ”Jag satt uppe en hel natt och inspekterade mina inre och yttre filéer. Det var en ohygglig syn! Särskilt de inre. En styggelse...” (Drougge 1998/2003)


(grek) älska, tycka om mer vänskapligt. Jämför (grek) filos; vän.


(sl) kort för Father I Like to Fuck.  Se vidare MILF.


(sl) riva av ett filibajs; knulla.


(dial) cunnus*. (OFS)


(euf) fitta. Troligen Johan Henric Kellgrens (1751—1795) eget ord för duska* använt i hans ”Ur brev till H.C Schmiterlöw den 28 dec. 1781”: ”Se tusen nakna flickors sköt/ Med pattar skinande och klara/ Och filiduskarne helt bara.”


(smn) fittan. Figur i Tove Janssons (1914—2001) serie om Mumintrollen. Se även under smeknamn.


(lmo) knulla. Svante Foerster har med ordet i förordet till Kärlek 6/1966.


(sl) 1 runka, onanera. Gissningsvis kan ordet vara en ”försvenskning” av engelska feel; känna. En annan tänkbar koppling är filla—pilla. Förslag till ord för kvinnlig onani (2% av rösterna) i RFSU:s tävling (2014) för bästa ord för fenomenet. Segrade gjorde klittra.* 2 spotta enligt slangopedia.se.


(sl) kuk.


(sam) förföra*.


(sl) knull, knulla. Kanske nonsensartade svenglishord utgående från engelska fill in; fylla i. Det skulle kunna vara fråga om att fylla i bajs- respektive kisshålet på kvinnan. ”När de åkt en stund kom de fram till en lada och kom då överens om att gå in och riva av ett filibajs i halmen.” (O’Månsson 1967)


(sl) kalsonger. Se intima plagg.


(smn) fitta. ”Jag gillar långa förspel där jag retar din fuktiga fittöppning till extas innan jag tränger in min knullhårda lem i din söta ’fillidutta’.” (Kontakt. Fib/Aktuellt febr 2000)


(sl) kuk. Kanske av engelska fill; fylla, och fjonk, fjong; ståkuk. Men det jag först associerar ordet med är Filifjonkan i Tove Janssons (1914—2001) böcker om mumintrollen. Även fillifjonkan;  fitta.


(sl) kalsonger. Se vidare under intima plagg.


(grekiska philia; kärlek, vänskap och gyne; kvinna) kvinnoälskare.


(euf) sitta och filosofera; skita.


(dial)  OFS har ”åstadkomma dålig lukt gnm att fjärta”.


(åld o sym) kuk. Skakel. ”Särskilt längden på hans lans retade mig så skönt, ty i tjocklek kan den inte mäta sig med Caviceus fimmelstång.” (Chorier 1967) Jämför stång.


(grekiska phimosis) förhudsförträngning vilket yttrar sig i att förhuden inte kan dras tillbaka över ollonet. Se även spansk krage.


möjligen av danska fimp; stump, kort svans. 1 (sl) kuk. Fikonspråk av stump.  Fimpstukon men ordet har förkortats till det mer allmänt gångbara fimp. Få futt på fimpen; få stånd. 2 ända, röv. Anspelar på slutet, det sista på t ex cigaretten.


(sl) 1 fimpa = släcka glöden; få utlösning, orgasm. 2 döda.


(dial) fjärta. (OFS)


(lat) gödsel, dynga, smuts. Enligt Adams (1982) var fimus (i kejsartidens latin) tillsammans med stercus* de anständiga orden att använda i sammanhanget. Det oanständiga skitordet framför alla andra var merda*. Fimus överlever i de västra delarna av det romanska språkområdet t ex i fornfranska fiens.


(sl) "fin rumpa", enligt slangopedia.se. Se även öga.


(euf) 1 ”slutet”, baken. En av flera ordlekar i samband med ryggslutet. Jämför epilog. 2 finalen, finalstadiet; vara nära dödsögonblicket.


(nyo) ”Målinriktad kvinno/manstjusare som alltid lyckas.” (SAO 2013)


(sym) 1 penis. William Shakespeare har i sitt drama Slutet gott allting gott (1602—1604) med följande fingrar som symbol för penis: forefinger (pekfinger), little finger (lillfinger), middle finger (långfinger) och thumb of love (kärlekstumme). ”Tummetott och Slickepott/ gör din kropp så himla gott./ Långeman och gullebrand/ för den upp till himlens rand./ Lille Vicke Vire.../ Nu! så går ... eiii ... re!” (Lidman Sam, Kärlek 7/1967) ”Då kom jag att tänka på att hon förmodligen hade en fitta där någonstans mellan benen, och att det var ett utmärkt ställe att plantera mitt besvärande köttfinger i.” (Blå 2007)

Norsk slang har ”femfingrede enken” och ”ta fem søstre til hjelp”, dvs fingrarna till hjälp vid onani. Ömsesidig masturbation kvinnor emellan kallas ringfingerhor. Även spegla fingret; om kvinnlig onani. Se även fula fingrar och hand. 2 finger  i  svordomsfingrar, som enligt Tilander (1989) utgjordes av tummen, pek- och långfingret. Svor man falskt kunde de tre fingrarna avhuggas som straff. 3 två fingrar-testet går ut på  att någon sticker in två fingrar i en kvinnas fitta och då på något sätt känner om kvinnan är oskuld eller inte.  Det här tetstet förekommer än idag i böcker, filmer och tv-serier. Troligen bygger testet på myten om att en fitta töjs ut efter sex men eftersom den förblir intakt så är testet värdelöst.


(sk) röra vid, tafsa, ta (fingra)  på.


(am sl) en eller flera fingrar i fittan.


(lmo) om kvinnlig onani. Se även under dal.


(sl) knull med en eller flera fingrar inblandade.


(euf) runk, onani. ”Ni måste fullt och helt avstå från fingerlek.” (Danton 1996) Se även lek.


(euf) att röra vid någon på ett sätt som kan uppfattas (stötande) sexuellt. ”Se men inte röra! fnittrade hon då. Ingen fingermus här! Och hon klatschade honom lätt på kinden.” (Nilsson Piraten 1946)


(sl) 1  runka, onanera. Mest om kvinnor. ”I militärt sammanhang besökte jag vid en repövning en militär stab i Södermanland. Stabschefen gick igenom planer för verksamheten. I något sammanhang nämndes och angavs på kartan platsen ’Missmyra’, vilket förstås omedelbart gav upphov till flabb och att någon sa ’Pissmyra, va?’ Högste chefen till stabschefen, med trött röst: ’Det är lika bra att du visar dom Fingerkulla också.’ Det finns faktiskt ett Fingerkulla i trakten.” (Berättat av Nils Haglund f 1930) ”Imran känner segerdoft och ropar Melindas mamma är så fet han förlorade sin klocka i fettveck när han fingerpullade henne igår.” (Khemiri 2006) ”Två år senare fyllde jag femton och skulle fingerpulla en ett år yngre tjej i en klädkammare på en fest.” (Darke: Är du lönsam lille vän? Subaltern 3/2006)  Se även pulla (4) och pilla (1). Jämför norska fingerpule. 2  i uttrycket fingerpulla Anna-Karin: använda avtryckaren på ett vapen. Uppgift från slangopedia.se.


(sl) runk, onani. ”Hela kroppen är en stor erogen zon; ’kör fingersafari på dig själv och upptäck’.” (Bäckman 2006)


(sl) runk, onani. Även sexuell stimulering med hjälp av en eller flera fingrar i partnerns mun, slida eller ändtarm. "... tills Shmuel blev tvungen att släppa lös sin åtrå mellan fingrarna, och genast svepte en svart våg av avsky genom honom..." (Oz 2017)


(lmo) fest (skiva) där det hånglas vilt.


(sl) onani, runk. Se även skjut.


(sl) runk, onani. Se även handtralla.


(sl) kondom. Hölje för skadat finger.


(sl) onani med hjälp av händer och fingrar.


(lmo) bl a i Skåne för tafsa*, ta på. Se även fingra.


(euf) kuk, fågel. ”...abbedissan, den skälmen, släppte biktfaderns fink, grep gossens steglitsa* vid vingarna och smälte bort av lust att få stryka pojkens stråke* med sin fiol*.” (Aretino 2008)


(euf) ha könsumgänge. ”När jag vaknade på morgonen, hade farbrodern redan brutit upp, och Christine låg ensam i sängen. Jag kunde ej låta bli att kyssa henne, och vi funno varandra innan vi visste ordet av.” (Casanova 1936/1700-t)


(so) lapphora från Tännäs i Härjedalen.


(fisv so) finne, finnjävel.  Se även tupp.


(för sl) homosexuell, bög.


(sym) fitta. Se även rum (1).


se mjuksex.


(lmo) när en kvinna med blå mascara/ögonskugga får satsen i ögonen.


(sl) utdrag vid knull. ”Just då evighetens tunga började slicka mitt innanmäte med ett långt penseldrag nerifrån och upp, avbröts denna den ljuvaste älskog med det såkallade finska rycket.” (Drougge 2001) "Sekunden efter företog Björn sitt väl beprövade finska ryck och sprutade med ett långt stön över min lätt putande mage.” (Drougge 2003) Se även ryska rycket och smålandsrycket.


(sl) grupprunk, onani.


se under stjärt.


(sym) 1 kuk, Även basfiol som i Fredmans epistel nr 7: ”Fram med basfiolen, knäpp och skrufva, skjut skrufven in;/ Pip och kuttra som en turturdufva/ för makan sin;...”  Vid de antika Bacchusfesterna i Bacchi tempel var basfiolen en fallossymbol. I dikten En allvarsam gåta, som riktar sig till "alle vackre damer" berättar  Georg Stiernhielm (1598—1672) vad en kvinna som vill leka trycker för slags vän till sitt liv.

"När som jag kommer an en Lust, att jag vill Leka./ Så går jag till min Vän, min fröjd och tidsfördriv;/ Jag fattarn om sin hals, och tryckern till mitt Liv./ Jag griper på sin Snarr: Ho vill mig det förneka;/ Jag dragern upp och ned; jag tagern på sin Kvicka;/ Jag gnidern av och till, till dess han riktigt står;/ Sen ställer jag min Vän emellan Ben och Lår./ Och börjar på en Lek, som bäst sig månde skicka./ Jag finrarn, fiddlarn till mitt hjärtas Lust och Fröjd;/ Jag gårn upp och ned, till dess jag är förnöjd./ Och där så händer, Snarren löper av, och slaknar;/ Så sätter jagern in och vrider upp igen;/ Fast sker det med förtret, till dess han styver raknar;/ Går leken åter an, Så gläder jag min Vän."  Och så poängen: Min vän är en fiol di gamba.

2  gnida fiol; knulla, runka. Även spela första fiol; knulla en oskuld och spela andra fiol; inte vara först på plan. 3 fiolstall, fiollåda; fitta. ”Och nu kunde jag nästan inte röra mig för fiolstallet eller vad det var — det var hårt och stadigt och skruvade sig mot byxlinningen.” (Knud Holst, Sänghästen 1987) Och från samma källa: ”För övrigt var hennes trosor otroligt tunna och små — de satt så att säga bara om halva baken och gummibandet märktes nästan inte alls — jag gled ned med händerna i dem och grep om fiolbotten.” ”Då fler svordomar haglat över mig än på en besatt vid skampålen, gav jag efter under jämmer och förbannelser och öppnade fiollådan.” (Aretino 2008) 4 noter till fiolen; pornografi.


(åld so) Swedberg (1720-t) har narraktig, opålitlig.


(nyo) förslag till lämpligt ord för kvinnlig onani i RFSU:s tävling 2014. Se även klittra.


(dial) enligt Rietz (1867: firabel) troligen en förvanskning av tyska Feierabend ’frihet från arbetet om aftonen’ och  ”hon är på firaven”; som är uppländska för att vara i slutet av graviditeten.


(eng sl) en sorts eldlek som kan förorsaka svåra brännskador om det hela sköts fel. Går ut på att man använder sig av en lättantänlig vätska, t ex alkohol, som appliceras på huden eller i närheten av den och tänder på. Jämför fear play.


(sl) fitta. Förekommer i förortsslang och kan också användas som förolämpning.


(sl) vara med i firman; vara en i gänget av homosexuella.


(fno) styggelseord, fult ord.


(sl) knulla. Foerster (Kärlek 6/1966) menar att ordet kommer från Bollnäs. ”Analt knullades han av Doljes närmaste man, [...] och vaginalt firpade han en mager, rödhårig elektriskt upphetsande äldre dam...” (Foerster, Kärlek 8/1967)


(dial) utsot*, diarré. (OFS)


(sl) 1 könsorgan. ”Firren, förtydligade Björne. Pippin, du vet det där stället vi hankönade är så ivriga att utforska på insidan.” (Drougge 1998/2003) 2 bena firren; knulla. 3 firre (knoparmoj) fisk.


(sl) fitta. Se firre och murra.


(sl) arsle. Ljudliknande.


(fornsvenska fis och svensk dialekt fis, fes) ”Hist.: sedan förra hälften av 1400-talet”. (SO) Men ordet är nog äldre än så. Carita Holm (2013) nämner i förbigående en inskrift på en runsticka med följande innehåll i översättning: ”Sätt dig ner och råd/ tolka runorna, res dig upp och fis.” Om denna inskrift rör sig i samma tidsspann som övriga i hennes undersökning så torde den kunna tidsbestämmas till 1000-1200-talen. Se också fisa.

 Vad det handlar om är enligt SAOB: ”Illaluktande ström av gaser (’väder’) som släppes ut gm ändtarmsöppningen; numera särsk. om mer l. mindre ljudlös (samt gement luktande) dylik luftström, ’smygare’.” SAOB ger följande exempel från Linné (Diet. 1:151 c 1750): ”Fröken släpte en fis i hofvet, bleknade, altererades [upprördes], gick hem, dog. Men Holländska skepparen röres icke där vid.” Fislukten beskrivs mycket talande i följande citat: ”Liksom för att bekräfta det släppte han mitt i extasen en lång fis, vilken Gruschinka tyckte smög sig som en illaluktande svart orm genom rummet, fet av kålsoppa och blodpalt.” (Jussopov 1983) "Han satte sig på en bänk i trädgården, för han visste att prästen varje kväll brukade gå ut och rasta fisen av sig innan han gick till sängs." (Gustavsson, P 2021 s 145) I den amerikansk-irländske författaren Frank McCourts (f 1931) Ängeln på sjunde trappsteget används ofta uttrycket ”Det ger jag inte en fesen fis för”.

Ordet är, enligt SAOB, ”starkt vardagligt” och Östergren (1919) tar upp det som ”mycket vulgärt”. Det förekommer i en rad skällsord som ask(e)fis; askunge, stackare, egentligen yngsta barnet som sitter hemma och gräver i eller blåser i askan. Andra skällsord är frökenfis; om man, och gnällfis. Därtill käringfis; illaluktande kvinna, och i samband med namn som Fis-Lisa och Fis-Olle, enligt Hjelmqvist (1903) använda i Värmland i nedsättande syfte.

I äldre tyska fanns ordet Vist, numera Fist; fis. Röksvamp heter på tyska Bovist, vilket betyder räv(hone)fis. På norska heter svampen fissopp. Varför vet alla som trampat på en röksvamp — den fiser, dvs blåser ut rök på samma sätt som vinden blåser ur våra bakar.  OFS har fisblås, fisbock om ”man som jämt släpper väder”, och storfisare, fisblåsa om ”kvinna som släpper väder o. luktar illa”. Alf Palfjord i Borås (f 1929) berättar brevledes att det i hans barndom fanns en flicka ”som var ganska rättfram och kunde lägga av en brakare ibland. Man sa att hon var en fisklämma och hon kallades för Fismaja fast hon hette Margit.”

Lars Holm (1968) meddelar i När biskopen blev gammal blev han ful i mun, att  ”— om ämnet väderspänningar kunde Swedberg uttala sig varierat och nyanserat. Som om SO:s ursprungliga drunt och fiert inte räckte, har han lagt till fis (1641) — två gånger, med olika latinska översättningar och med hänvisning till en akademisk avhandling i ämnet.”  Signaturen AA 57 år i Lund minns att ”en granne till oss kunde i rätt sällskap övertalas till att bränna fis vilket gick till så att han böjde sig framåt och la av en brakskit samtidigt som han höll till en tändsticka vilket ibland kunde ge upphov till en blek eldslåga”. OFS har fisbränna om samma fenomen. Se också sve fisar. I skånskan finns, enligt Ohlmarks (2004), uttrycket en fis på tvären som förklaras med följande: ”Den, han ränner te docktaren bara han får en fis på tvären (för den obetydligaste krämpa).” Och Varrdens grannaste språg (2007) har en fis po tvären; om en purken och sur person.


(sl) enligt slangopedia.se "när man teasar sina fisar*, asså flexa med sin fjärt*."


fornsvenska fisa och isländska och norsk dialekt fisa samt danska fise. Grundbetydelse blåsa. ”Hist.: sedan förra hälften av 1400-talet.” (SO) Ljudhärmande. Även tyska  fisten och engelska fizz(le); väsa, brusa. SAOB menar att fisa sannolikt är besläktat med latinets  spirare; andas, fläkta, blåsa. Hellquist (1980) har bl a följande om vårt ord: "fisa,1604 = isl. fisa, da. fise, mlty., visen; jfr fsv. fis m., med t-avl. i mlty., mhty. vist (ty fist) osv." ”Kellgren, som även satts att polera manuskriptet (Fredmans Epistlar) gjorde ombearbetningar in i det sista. ’Tuppen gol och Kerstin fes’ ändrade han till ’Tuppen gol så sträv och hes’.” (Brunner 2002).  ”Om en vill få fillibounken (filbunken) fast å bra, så e de bara te sätta’n unner sängen om natten å så fisa douktit, så louften bler tjock.” (Ohlmarks 2004)

Engelsk slang beskriver mycket talande fisandet som S B D = Silent But Deadly; dvs det man försöker dölja genom att avfyra så tyst som möjligt avslöjas på den lukt som avges. Andra luktassocierande uttryck är engelska ”to cut the cheese”; med tanke på lukten hos stark och vällagrad ost, därav ”who cut the cheese and forgot to serve the crackers?” Här rör det sig om en S B D*, för crackers är ju inte enbart kex utan även smällare. Tyskan har  ”er hat einen toten Vogel in der Tasche”; han har en död fågel i fickan för samma fenomen. Norsk slang har fiseridder för homofil. Enligt Kaj Bom (1949) ”finns fise med i en gammal nordisk Eddadikt där Tor hånas för att han var så rädd att han ’Hverken torde nyse eller fise’.”


(sl) stjärt, rumpa. Det man fiser med.


(fisv) Sjödin (2017) har "illaluktande; sliten i baken (om byxor och kjolar)".


(sl) enligt Gibson (1978) anus, ’arsel’ utan närmare förklaring. Wiklund (1999; 1940-t) har fischlet; baken.


(sl) fiffla men även om ett sexuellt förhållande.


(lmo) arsle, stjärt. Se även dike.


(sl) fitta.


(dial) OFS  har ”fisluktande, illa luktande”.


(sl) att vara på fisens mosse  lär, enligt folkmun.se, stå för när något man har fullt ansvar för går åt helvete.


(sk) skämtsamt om person med flatulens*. ”Hör du, von Fisenstöt därhänne i krogen, du kunne teminstingens gorra de litta fint, så de inte hörs.” (Ohlmarks 2004)


1 (sk) fjärtande. ”De va ett farlit fiseri på daj, min påg. Har du fåed nåt galet i krävan?” (Ohlmarks 2004) 2 avträde, dass. ”Värdinnan ger god rykt men fiseriet ligger tre trappor opp, femte våningen på dragig vind.” (Hallgren 1972)


(sk o so) feg person.


(dial) föda som bildar gas i magen.


(sl) från engelskan. Fitta. Se även fisk.


(eng sl) fisk gap. Kidish.se har  "posera med halvöppen mun i en selfie".


(sl) arslet, rövhålet.


(sl) ett annat ord för  rövhål*.


(dial) ”penis på liten gosse”. (ORB)


(sl) troligen av fis, här med det vanliga slangsuffixet -is. G:son Berg (1900) menar att det rör sig om uppsaliensisk skolpojks- och studentslang för hemlighus*.


(sl) 1 fitta; något slemmigt och luktande. ”Det finns de som säger att fitta smakar ansjovis. Det vet jag inget om för jag har aldrig smakat ansjovis.” (Dagrin 1983) ”Det var fritt spelrum och de fick sina fiskar just så varma som de önskade.” (Eckerbom, Kärlek 14/1970) Tryti (1985) berättar att ”Bom (1949) nevner at fisken er en gammel betegnelse på kvinnens kjønnsorgan”, och att ”benævnelsen hentyder måske i nogen grad til lugtforestillingen”. Hon nämner också ordet ’flyndra’ (flundra) som en vanlig ’fittfisk’ och att "tilknytningen til sjødyr finner vi i enkelte vitser, som den om den blinde mannen som ropte ’Halloi, jenter!’, idet en kasse reker ble båret forbi”. 2 kuk. Fisk var ursprungligen en fallisk symbol. ”Hon kände att den var pigg som tusan, en stor fisk beredd att simma in i nätet.” (Jussopov 1983/1920-t) Se även nät. En fisk som ofta figurerar i kuksammanhang är gäddan och det talas bl a om ”gäddor som är på hugget i vassruggen”. Fisklukt; spermalukt. Se även under fula fiskar. 3 knulla som i fisringsmuskel och få fisk. 4 lesbisk. 5 mata (traktera) fucking fiskarna (torskarna); spy. 6 smaka på fisken; dö. 7 fisk; snygg, sexig tjej. 8 död fisk sägs den sexpartner vara som inte är tillräckligt aktiv under akten.

död fisk
fisk
nät
torskarna
fula fiskar
smaka på fisken
fisring
få fisk


(sl) 1fiska i lårviken eller lårbensviken; knulla mellan låren. Tysk slang har Fisch; kuk och ”den Fisch swimmen lassen”; låta fisken simma, knulla. 2 om prostituerad som går på gatan och ”fiskar torsk”; raggar kunder. Om en man som prostituerar sig, heter det att han ”fiskar lax”. Jämför lax (2). 3 flörta*.


(sym) den som fiskar efter gäddor. "På Dumpens sajt, nödtorftigt barnspärrad med en 18-årsknapp, publiceras chattkonversationer som männen haft med 'fiskarna' — det vill säga de Dumpen-volontärer som lajvar kontaktsökande barn." (Dragning till småbarn är en social atombomb (Svd Kultur 3 juli 2022)  Se vidare under gädda (3) .


(sl) kondom; skydd mot väta. Se även stövel (4).


(sym) fitta.


(sl) stinkande fitta. Jämför fisk (1) och fiskhink.


(sl) fitta. ”Istället hade hon en krans av kålblad kring sin fiskdamm.” (Aretino 2008) Se även damm.


(sl) plats där prostituerade fiskar torsk. Tidigare om området kring Biblioteksgatan och Norrmalmstorg i Stockholm.


(sl) kuk. Se även kran och spö.


fiskfitta fiskhink fisklåda fiskmun fiskmus fisknäste

(sl) även fiskhink, fisklåda, fiskmun, fiskmus, fisknäste; fitta. Se även under fisk.


(so) till fiskare som kommer tomhänt från fisket. (Hal, Små, Skå) OFS har fiskfitta; misslyckat fiske utan fångst.


(sl) fitta. Luktar som en hink med fisk.  Jämför fiskburgare.


(sl) omklädningsrum för kvinnor. Se även under hus.


(sl) kalsonger.  Jämför fisk (2).


(sl) fitta.


1 (dial) person som ständigt släpper sig. Jämför fisblåsa under fis. Uppgift från OFS. 2 (sl) kalsong. Se även påse och intima plagg.


(sl) 1 analöppning. ”Uppå hans hakä står e kärrng å bakär/ Uti hans fesering sitter nämnden å håller ting/ Uppå hans långä lår går de pigor å vallar får.” (Skämtballad ur Kværndrup/Olofsson 2013) 2 fisring; bög, homosexuell.


(nyo) SAO (2013) har ”hår runt analöppningen”. Se även ris.


(sl) fitta. Jämför fissa och danska och norska fisse.


1 (sl) fitta. Kan vara omskrivning av fitta, t byts mot s i ”förskönande” syfte. Med hos Thesleff (1912). 2 (dial) knulla. Rietz (1867) har ”fissa (dial); coire, vara kåt”, och ser släktskap mellan det ordet och tyska fisan; skapa, avla. Jämför följande fisse.


(da) äldre danska för gnida, putsa. 1 kvinnans yttre könsorgan. ”...med lite blandat plipp och plopp/ och varje feredag lite fissedopp. (Bordellmammas visor) Även i norsk slang. 2 kvinna. 3 at fisse; mannens aktivitet under samlag. Uppgift från Hertoft (1989). Bom (1950) har med ordet i en rad uttryck för Alfonser*, fissegrosserer (grosshandlare), fissehandler, fissekarl (ordspil på svensk fiskal), fissekræmmer. Därav fisseri; homosexkärlek.


(dial on so) skvallerbytta. (OFVG)


(sl) kvinnans könsorgan. Jämför under fisse.


(smn) fitta. Se även misse.


(dial) enligt OFS ”väderstinn som har väderspänningar”. Se även väderspänd.


(åld) kvinnans könsorgan. Ordet finns med, utan närmare förklaring, i Lars Robergs Lijkrevningstavlor (1718), där ”det upsaliensiska professorsoriginalet” (Köttets poesi 1995) presenterar en rad synonymer från olika språk, på mannens och kvinnans aveltyg, med underrubriken: ”Att ta anstöt av ord är ett bevis på sjukdom eller dumhet.” Troligen av latin fissura; (en) spricka, rämna, varifrån vi har ordet fissur; sprickformig kroppsskada i form av t ex ett sår eller benbrott. Även om naturlig sprickbildning eller fåra i kroppen.


(sl) knytnävsknulla, knytnävsknullad. Se även fisting. ”En röd plastarm med en knuten näve i ändan. Tydligen avsedd för att köras in i fittan på någon som ville bli fistad.” (Fib Aktuellt juli 2004) ”En kille pissade en annan i munnen, två stycken fistade en tredje i röven. De turades om. Jag lovar; den ene hade halva armen uppe i analen.” (Lodalen 2005) ”Först då upptäcker jag att fistandets svartkonst inte är att få in den; det är att få ut fanskapet igen.” (Belle de Jour 2006)


(sl) fist; knytnäve, knuten näve. Danskan har næveknep. knytnävsknull. Jämför tyskans Faustfick; knull där mannen/kvinnan kör in hela sin knutna näve och ibland också underarm i partnerns fitta eller anus. Vid double fisting körs en hand in både i röv och fitta. ”Gillar mycket slick, sug, knull i alla hål och gillar att pulla fitta med mycke safter, kanske lite fist.” (Fib/Aktuellt sexannons juli 2004) ”Det finns folk som säger, kom jag att tänka på, — att när man knullar någon med hela armen upp till armbågen, så kan man känna hjärtat inne i kroppen med handen, det är lite skrämmmande, eller hur?” (Brøgger 1978) Se även knytnävsknull och skullfuck.


1 (dial) kvinnans könsorgan.  Uppgift från 32-årig dalkulla. 2 fisu (lmo) kort för först in-sist ut står för en kvinna som bara haft ett enda sexuellt förhållande i sitt liv.


(dial) enligt OFS ”om person som fiser mkt”.


(lmo) redo, klar för knull.  ”Under tiden skulle han ta fram bilen och han bad mig komma upp på takterassen när jag var klar eller ’fit for fuck’ som han uttryckte det.” (Söderblom 2015)


se under dic pics.


(lmo) fitta.


(sl) snygg, sexix brud.


(lmo) fitta. ”Om fitoris inte duger och man klagar på att man känner lite så är banne mej min inte stor...” (inlägg i debatt om ”sex i själen”)


(sl) fitta.


1 nordiskt ord besläktat med synonyma ord i germanska språk som danska fisse och och tyska fotze.  Uppgiften från Fridell (2021) som också har urnordiska fitto och fornsvenska fitta. Kvinnans könsorgan. Ordet är tidigast påträffat på en runsticka som hittades i Uppsala 1963 vid utgrävningar vid kvarteret Rådhuset 8. Fyndet dateras till 1300-talet och inskriften lyder i översättning Tora...fitta. Om detta berättar Carina Holm (2013) och hon tillägger: ”Endast denna inskrift belägger detta ord.” Det vanligaste ”fula” ordet för kvinnans könsorgan på den här tiden var troligen fuð. (se do)

Ordets ursprung är osäkert. Det gäller också merparten andra s k fula ord. Forskningen kring dem är sorgligt försummad. En teori, som särskilt förr omhuldades av vissa språkforskare, gick ut på att ordet fitta kunde härledas från de tre första tecknen f u th i runalfabetet, futharken. Dessa tre tecken bildar nämligen också ett fornordiskt ord för kvinnans könsorgan. Se fud. Språkforskaren Birger Stolpe tar i sin bok Stora Ordsnoken (1984) upp ett gammalt skällsord hundsfott, som enligt honom är besläktat med fitta. Se vidare under fut(t), fot(t). Ordet betecknar också sätet baktill på en släde där kusken satt, vilket man tyckt likna könsorganet på en hynda. I tyskan är t ex Fotze och Fut än idag kända folkliga ord för kvinnans könsorgan.

Så här skriver Stolpe om dessa ords gemensamma ursprung: ”Längst bort i den oöverskådliga delen av språkutvecklingen skönjer vi en stam som heter fu- ungefär. Den förmedlar begreppet ’(att) stinka’. Vårt utrop fy! är en släkting. Och vårt vanliga ord ful likaså. Ur denna rot fu- utvecklade sig också ett ord futt, ibland fot, eller fut/fott. Och det ordet betydde ’honligt eller kvinnligt könsorgan’! Alldeles som man av hund bildade honformen hynda så bildade man i fornnordiskt språk av fut honformen fytta.”

Språkprofessorn Gösta Holm (2000) utgår också han i sin härledning av fitta från Hundsfott och dess efterled lågtyska och tyska Fott; cunnus, vulva. En sidoform är medellågtyska fut, medelhögtyska vut. Ordet har också inhemska nordiska motsvarigheter, men med annat finalt ljud, nämligen äldre svenska fod; i överförd betydelse nöt, fårskalle. I isländskan har ordet formen fud; enligt Blöndal Islandsk-Dansk ordbog: ”Hundyrenes Kønsdele, Fitte, ogsaa det kvindelige Lem.”

Den här sista betydelseangivelsen för oss in på ordet fitta. I tyska dialekter är, enligt ordböckerna, avledningar till fut, vut, futt ’cunnus, vulva’ allmänt förekommande. Gösta Holm visar bl a genom en rad exempel med både oförändrad och palataliserad rotvokal att ordet fitta mycket väl kan höra samman etymologiskt med bl a tyska fott och nordiska fud, fod. Det är, enligt samma källa, ”för övrigt inte nödvändigt att förutsätta, att det inlånade tyska ordet hade ett fonetiskt i-ljud. Men ljudet kan ha haft ett fonetiskt värde, som gjorde, att nordiska öron uppfattade det som ett -i-”. (Holm 2000) Holm påpekar vidare att det, honom veterligt, inte existerade någon stam fytt- vare sig i fornsvenskan eller forndanskan. Däremot fanns det en hel rad ord med initialt fit(t). Han ger exemplet fit; sidlänt jord, sträckning vid vatten, ett ord som återfinns i ortnamnet Fittja* i Botkyrka. Andra viktiga ord i sammanhanget är fite; fetma som motsvarar isländska fita; fett, ord som står i avljudsförhållande till fet. I sammanhanget nämner Holm också fornsvenska fiti; knippe oskäktat lin eller oskäktad hampa, svensk dialekt fitja, fitje, med släktingar i danskan och norskan. Enligt SAOB används det svenska skriftspråkets fittja; knippe numera ”ngn gång bygdemålsfärgat”.

Holm tar också upp det dialektala fittla; röra (ngt) så smått och menar att: ”De språkliga associationerna i folkhavens djup är som bekant ofta alldeles utan logik. Att ett inlånat tyskt fütte ’cunnus’ kunde anslutas till inhemska ord på fit (-) är alltså vad man kunde vänta.” Han påpekar också att ”medellågtyskans finala -e i substantiv har i en mängd fall vid inlåning i fornsvenskan och äldre nysvenskan substituerats med -a.”

Ordet fitta har gamla anor. Medelhögtyskans vut; cunnus, tyskans Fut, äldre svenska fod, isländskans fuð, kommer av en indoeuropeisk rot som återfinns bl a i latinets putere; stinka. Exakt hur gamla anorna är är svårt att säga, men det finns ett tydligt släktskap med fornvästnordiska fuð.

En annan möjlig etymologisk tolkning är att fitta kanske skulle vara besläktat med isländska fita; fet vätska, samt vara något svällande. Det äldsta skriftliga belägget, enligt Bengt af Klintberg,  återfinns i en medeltidsdansk dikt från ca 1460 och ordet stavades fetthae. Betydelsen av ordet i sitt sammanhang är ´sköka´ vilket för tankarna till befruktning och havandeskap och är i Bengt af Klintbergs (1998) tolkning ´direkt nedsättande mot kvinnan.

Karin Milles (2010) stöder sig på en artikel om fotze från den tyska Wikipedia och sammanfattar: ”I tyskan kunde man kalla det kvinnliga könet för fütte eller fitte. Vi lånade in ordet någon gång på medeltiden och fick vårt svenska fitta. Men vilket ursprung hade lånordet då? Finns det någon våtmark där? Nej, språkhistorikerna tror att det tyska och det svenska könsordet är släkt med ett gammalt indoeuropeiskt verb som betyder att stoppa eller sticka. Orden är också släkt med tyska dialektala ord för väska och det svenska ordet ficka. Den underliggande metaforen är alltså det kvinnliga könet som hålrum och behållare.”

Språkvetaren Bo Bergman har i sin veckokrönika Ord och Uttryck (SDS 11/3-1980) bl a följande att säga om vårt ord: ”Fitta (da fitte) är i litteraturen tidigast anträffat i forndanska fetthae (som rimord till hittae) ca 1460, med betydelsen sköka. Jag har rådfrågat en av våra styvaste etymologer, professor Sven Ekbo. Enligt honom har ingen någorlunda säker etymologi framställts. Man skulle kanske kunna anta, att ordet har hypokoristisk konsonantgeminata (fördubbling av konsonanten precis som i smeknamn Sigurd-Sigge etc) och att det närmast är besläktat med fornnordiska fita = fett, fet vätska och fit = låg, fuktig strandäng. Ordet kan då alltså haft en ursprunglig betydelse av den simmiga, den fuktiga.”

I Jämtland heter det ”Ha da vö mä å shlege fettjan”; har ni varit med och slagit strandängarna. På samma dialekt heter de höfång som bars till hässjan från åbädden för fittjar och själva höet kallades fittefor. Uppgiften från Höjer (2004) som menar att det inte är så konstigt att könsordet fitta kan kopplas samman med ordet strandängar. ”Skörden från fettjan födde korna, som födde människan. Likaså föder fittan människan. Orden hör samman och betyder något positivt. Ur dem kommer livet!” ORB har förutan fettjan också fittan; slått vid åbäddar’ och fettan, fitja; sjöäng.

Fredrik Lindström (2002) gör delvis en annan tolkning när han menar att det gamla ordet fit, eller någon avledning till det, först skulle ha kunnat syfta på kvinnans kön och i nästa steg på strandängar, som man tyckte liknade kvinnosköten. Men, tillägger han: ”Det är inte på minsta vis säkert.” Se också fittja.

NEO har förklaringen: ”eventuellt ursprungligen ’något svällande’ och besläktat med isländska fita, ’fett’,’fet vätska’ och med fet.”

En som ser en koppling mellan fet och vårt ord, är folklivsforskaren och författaren Bengt af Klintberg (1998). Han menar bl a att man i nordisk folktradition finner många exempel på att fett har använts vid fruktbarhetsfrämjande riter. Fett användes också i de riter som de s k ’kloka’ gummorna utförde när barn insjuknade på något sätt. För att barnet skulle tillfriskna måste boterskan bege sig till en plats där det fanns ’älvkvarnar’, en sorts skålformade gropar i t ex berghällar, som man trodde älvorna använde när de skulle mala. Den kloka gumman beströk groparna med något slags fett och offrade sedan ett kopparmynt eller en knappnål i gropen till älvorna. Vissa forskare har ansett att dessa skålgropar är symboler för kvinnans könsorgan. Bengt af Klintberg avslutar sin omfattande och belysande förklaring till varför ordet fitta kan vara besläktat med fett med följande: ”Det är onekligen en spännande tanke att ordet ’fitta’ som idag används som grövsta sortens skällsord, skulle kunna gömma förhistoriska trosföreställningar om att den kvinnliga fruktsamheten fanns i ’fettet’ i kvinnans slida.”

Svenska Akademiens Ordbokskommitté i Lund har ordet belagt första gången 1617 i uttrycket fitte schrifuere i följande utdrag ur Stockholms Stads Tänkeböcker: ”Mårten Andersson, quartermestare, wittnadhe att Isach klappade på porten och hustru Margareta kallade honom fitte schrifuere, och käringe bult.” (3 Sthm TB 9:227) Fitta finns med i Jesper Swedbergs Swensk Ordabok (1720-t) med förklaringen muliebre pudendum. Detta är troligen första gången ordet dyker upp i en ordbok. Rietz har ordet i sitt dialektlexikon (1867) där han härleder det från moesogötiskans fitan; föda. Detta språk, också kallat götiskan, gotiskan, dog ut med det östgotiska rikets undergång i Italien ca 550 e Kr. Han jämför med latinets fetare; föda, befrukta. Rietz ser också släktskap hos vårt ord med fornnordiska fud och fornengelska fotz samt med medelhögtyska vut, vot, alla beteckningar för det kvinnliga könsorganet.

Varför har då ordet ett så grundmurat dåligt rykte? Följande uttalande av en 28-årig man ger kanske en del av svaret: ”Fitta låter nedsättande, tycker jag. Inga tjejer i min ålder (av mina bekanta alltså) använder det. Däremot verkar det ha blivit ett accepterat skällsord bland tjejer på högstadiet. Jag hör det var och varannan dag i mitt arbete som högstadielärare. En annan synpunkt på ordet är att det låter så fel. Det är inget ’runt ord’. Fitta låter vasst och spetsigt och stämmer inte med vad ordet ska beskriva.”

Signaturen AA 57 år i Lund är inne på samma linje när han skriver: ”Fittan blev också ett objekt, något som utsattes för något. Det är ett så spetsigt och kallt ord, motsvarar inte alls företeelsen. Har märkt att unga kvinnliga arbetskamrater (sjuksköterskor) som säger knulla och kuk naturligt nästan aldrig använder ordet fitta utan tar till omskrivningar som mellan benen, där nere o s v.”  Alf Palfjord i Borås (f 1929) tycker att ”fitta är och förblir fult eftersom det egentligen är ett skällsord och låter som en föraktfull fräsning och inte ens har något sensuellt och eggande i sig”.

Fitta ensamt och i olika sammansättningar (fittenisse; liderlig sälle, mögfitta, fitta till saker och ting) är allmänt förklenande, och har länge varit ett skällsord. Medan kuk står för något positivt i  ”det är kuk i honom”, är det ytterst förnedrande för en man att bli kallad fitta. Jämför fittmickel; enfaldig karl. ”Fitta vad är det? Jo, det är ett av de värsta skällsorden en man kan råka ut för. Varför? Varför är en man så rädd att liknas vid en kvinna? Den frågan har ett enkelt svar. Ingen hederlig karl vill väl framstå som en idiot. Kvinnor är förprogrammerade idioter. Kvinnor går som lämlar mot avgrunden. Kvinnor är dömda från första andetaget.” (Drougge 2006)

Göran Ek, Helsingfors, tar upp torrfitta, slappfitta som pejorativt uttryck för mestadels äldre kvinnors mus. Kotsinas (1990) har slaskfitta; skällsord för flicka, kvinna, fittnylle; ansikte och fittskalle; pojke. Svahn (1999) har fitta som skällsord både till män och kvinnor samt i en rad sammansättningar från det gamla bondesamhället som fittefår; velig, obeslutsam man, fittehök; fruntimmerskarl, fittolle; käringaktig karl, fittsmed; horkarl och fittupp; liten man. OFS har flängfitta ”lösaktig kvinna som alltid låter ligga med sig”.

Idag kan en kvinna skällas för fittjävel och fittkäft. Inom hotell- och restaurangbranschen kallas snåla gäster för laxfittor. Ständigt fnissande och fnittrande, ännu inte könsmogna småflickor skälls för fnitterfittor. Vipperfitta är en nervös, orolig och vimsig flicka. Ja, ordet har så dålig klang att t o m närljudande ord blir smittade. Kvinnonamnet Kitta är ett sådant ord. ”Denna namnbildning gäller i Skåne (kanske äfven annorstädes) såsom mycket ful. I södra Skåne lär den brukas såsom skällsord till fruntimmer. Säkerligen beror Kittas vanrykte till väsentlig grad på en ’biton’ som det fått från ett mycket fult rimord. Med namnets låga valör står i god öfverenskommelse att det brukas af jättinnor.” (Hjelmqvist 1903)

Ljung (2006) har fitta till det; ställa till det. Nilsson Piraten (1973) har uttrycket ”De e min själ inte alltid fittan står som en kaffekopp.” I novellen ”Det fjärde F:et”, minns berättarjaget att han hört liknelsen som barn: ”Jag tillåter mig att säga att jag gömde den i mitt hjärta. Omkring fyrtio år senare, det blir 1946, hörde jag samma uttryck från en annan man.” Och berättaren fortsätter: ”Man lägger märke till att liknelsen har en dubbel innebörd: kaffe bjöds alltid, kitteln ständigt på elden, koppen gästfritt tillhands; och så kaffekoppens form, dess runda stadighet.”

Ordet är för många outtalbart: ”Jo, han la sin hand på din mage — fast längre ner. På den platsen som heter ... Ja, det börjar i alla fall med f. — Och du sa ingenting — du lät honom hållas.” (Hasso 1977) Arenander (Kärlek 9/1968) anser att ”fitta var ett fånigt ord, förresten, men det fanns inget annat, allt annat lät som medicinska lexikon eller puritanska författare med snöpta sexualdrömmar”.

Även om de negativa omdömena kring vårt ord dominerar, finns det en och annan positiv röst: ”Också användbart att födas ur, med livet i behåll. Att födas ur ett sköte måste nog medföra livslångt tungsinne, och vem vill försöka krypa ut ur ett så vasst ord som slida? Fonetiskt definierar fitta sig själv så kongenialt att det gränsar till magi. Ta ordet på tungan, visst har det riktning, elastisk spänst, lite hukande sårbarhet och visst bildar vokalkombinationen ia ett mantra som mumlande slutar i Ja!” (Fylkeson 1993) ”Jag skulle vilja medverka till att vi rentvättar ordet fitta. Det är den enda kraftfulla motsvarigheten till kuk som finns. Valören i ordet är på väg att förändras, samtidigt som det används som ett skällsord. Det gör det ännu mer angeläget att göra ordet till vårt.” (Lena Mobrandt i artikeln Så vacker jag är...! Ottar 4/97) ”Fitta är vårt favoritord eftersom det är ett sexuellt, vuxet och starkt ord. Dessutom är det ett ord som beskriver hela könet. Många andra, som till exempel vagina, betyder bara själva slidan.” (Delilah/ Flodman 2007)

Och i förordet till Fittfakta (2008) skriver Tina Nevin bl a: ”Det saknas positiva och starka namn på kvinnans kön, och de som finns används ofta som skällsord. Det finns en tanke med att använda rubriken fittfakta. Jag tror att kvinnor behöver ett sexuellt namn på sitt kön och jag tror att just kvinnor behöver erövra ordet fitta och frigöra det från de nedvärderande sammanhang det nu förekommer i.”

”En trumslagare, som fått sin första utbildning i Frälsningsarméns musikkår i Lidköping på 1930-talet, berättade att en äldre musiker lärt honom öva in marschtrummandet med (de tyst uttalade) orden ’mitt i fittan finns de ingenting, bara runt omkring, bara runt omkring’.” (jämtlänning f 1929 som också påpekar att de med fet stil markerade bokstäverna är stavelser med tryck på.) 2 lesbisk kvinna. 3 bög. 4 (sk) i uttrycket fitta till det; fumla. ”Stå inte där å fitta med cykelslangen, utan se till å bli färdig nångång!” (Ambrius 2002) 5 fitta för fit (eng) spänstig, kry, frisk. ” Det engelska ordet fit används titt som tätt i svenskan, men det blir lite komiskt när det är fler än en person som är fit. Det vill säga, som en vän uttryckte sig: ’De är ganska fitta i kroppen’.” (Signaturen Hanna i Språktidningen nr 2/2008) 6 (svr) i finlandssvenskan. Jämför vittu. OFVG har uttrycket i fittans fönsterbleck ett kraftuttryck använt när man trodde någon ljög. 7 (dial) i  ”knåpa med, försöka laga något, som är svårt och kräver en viss petighet”. (OFVG) 8 (sl) u-sväng med bil eller annat fordon. 9 fittan enligt slangopedia.se  vedertaget kraftord på Åland allmänt använt. Enligt samma källa är fittoralla ett något mildare uttryck för samma sak.


(sl) att infitta eller smörja in någon eller något med sitt könssekret. Se även sekret.


(sl) ljudet från den luft som pyser ut från fittan speciellt vid ett rövknull.


(euf) fitta. Uppgift från Dag Nilsson, Fjärdhundra, västra Uppland.


ett allmänt skällsord både till män och kvinnor.


(fisv o sl) bråka, djävlas, retas. "Och så slutar du fittas med mej." (Salama 1965)


(sl) när man är så bakfull att man inte kan röra sig.


(fisv)  Sjödin (2017) har "om man som skyr kvinnor".


(dial) mons veneris*; blygdkulle. Brink = bringa. (OFS)


(nyo) ett inkluderande begrepp som används för eller av personer utrustade med ett kvinnligt könsorgan. Detta oavsett om personen i fråga definierar sig som kvinna, man eller något annat.


(sl) när något är extra bra, schysst eller positivt.


(sl) lesbisk kvinna. Jämför digga; gilla, tycka om.


(no o da) fitta. I Norge talar man om fittemakt i samband med feminister. Ordet används även i svenskt slang. I norsk slang förekommer en rad olika betydelser av ordet fitte. Det används bl a både som skällsord, om rövhålet, som synonym till helvete och i uttrycket fitte på boks om uppblåsbar plastdocka. Allt enligt Tryti (2008). Nils Haglund (f 1930) vet att berätta att enligt östgötskt folklore har ortnamnet Tift med digerdöden att göra. Endast tio kvinnor i byn överlevde pestens härjningar och därför kom byn att kallas Tifitte by, senare förkortat och förskönat till nuvarande Tift.


(sl) rejält kallt.


(sl) usel kombination av fitta och kuk. Jämför kukfitta.


(lmo)  nonsens omskrivningar som tar kraften ur det ”fula” fitta. Orden blir istället barnsligt tilltalande och roliga. ”Leopold var en konstnär. Han kunde göra sin tunga nästan lika styv som sin killivippbomvipp* och så sjöng han sin visa inne i hålet på mig i samma takt och melodi som han underhöll Melanies fittelifitta med.” (Salten 1983)


(sl) " Vi var  några stycken beväringar som beundrande iakttar en av de yngre köksorna, som råkat vända ryggen till på ett för oss trevligt sätt och 323 Andersson utbrister: 'Mmmmm... hon är fin till hela schyssta fitteröven'! " Ett lumparminne från A6 Smålands Artilleriregemente i början av 1980-talet berättat av Tomas Söderblom i Lund  som tillägger: " 'Fitteröv hörde man av och till då, och det fina i det uttrycket är ju att det inkluderar inte bara fittan,  utan hela den kvinnliga rumpans fina form bakifrån, vilken oftast är nog så avgörande för en kvinnas sexuella attraktivitet."(Berättat i mejl den 4 september 2025)


(no sl) barnbidrag.


(lmo) att bli lurad, fintad på utlovad fitta.


(sl) flatus vaginalis dvs de pruttljud som ibland uppstår i fittan under knull. Fittfjärt från Göran Ek, Helsingfors.


(sl) se fistfuck.


(dial) förlägen, bortkommen. (OFVG)


(dial) enligt OFS ”sekret* i vulva vid sexuell aktivitet”. Se även fett.


(sl) sätesvärmare i bil eller annat fordon. Se även grill.


(sl) hallick*.


(sl) könshår. Det var på fitt(e)håret; det var ytterst nära. Norsk slang har kus(e)hår. ”Skal noe gjøres minutiøst, kan man si det ’må gjøres på kus(e)håret’, og å være en hårsbredd fra heter i slangen ’å være et kus(e)hår fra’ f. eks ’han var et kus(e)hår fra å bli kjørt ned av Stockholmsexpressen’.” (Tryti 1985)


(dial) enligt OFS om ”hårstrå från blygdhåret hos kvinna”. Från samma källa berättas också att ett sådant hårstrå användes vid magisk bot när en ko drabbats av drygt (depression). Detta hårstrå tillsammans med ett från huvudet och armhålan lades på varsin brödbit som gavs till kon.


(fisv) uppgift från  Göran Ek, Helsingfors som översätter det med ”fittigt fall” ett uttryck som används flitigt av finlandssvenskar när det uppstår problem på t ex jobbet.


1 (sl) bög. 2 gemen, elak. Svenblad (2008) har fittigär från åländska Sund och fittogär från Vårdö på Åland. Sundblad berättar vidare ”att adjektivet har ett motsvarande adverb, och en vårdöbo talar om någon som har bure sä fittot åt, det vill säga burit sig jäkligt åt mot någon”. "Varför måste du vara så fi-tig? Det var så onödigt. Där fittig är societetsflickska för obehaglig," (Roth 1969) 3 mesig, harig. 4 arg, förbannad.


(sl) något negativt, själviskt och taskigt.


(sl) enligt Wiklund (1999/1940-t) ”sperma* och stark kvinnlig könsdoft”.


(sl) fitta+mutta. (se do) Kvinnligt könsorgan.


(svr) mild svordom i stil med ”sjuttsingen* också”.


(dial) vulva, enligt OFS som har en rik ordskatt av folkliga uttryck i samband med bl a sex och kön. Där får man t ex reda på att fittja förutom ’liten lin- eller garnhärva’ (den betydelsen finns också hos Rietz 1867) även kan betyda ’vulva’. I Botkyrka, en kommun söder om Stockholm, ligger Fittja, som en ”låg, fuktig strandäng” ner mot Albysjöns stränder. Se även fitta. Ortsnamnet ingår också i uttrycket tvingas stiga av i Alby (sl), dvs innan målet (Fittja) är nått. Detta antingen pga att mannen inte får till stånd (är impotent) en fortsättning eller inte får tillstånd (nekas av kvinnan) att gå (resa) hela vägen. Alby är stationen innan Fittja på tunnelbanans röda linje i Stockholm. Dansk slang har stå af i Roskilde för avbrutet samlag.

stå af i Roskilde
tvingas stiga av i Alby
fitta


(lmo) kallas den som snor en annan killes tjej och knullar henne.


(so) homosexuell man/kvinna.


(sl) oskuld*. Se näven kart.


(sl) fittutsöndring. Se även utsöndringar.


(sl) mustasch. Jämför fittretare.


(svr) mild svordom trots de ”råa” könsorden.


(sl) lesbisk kvinna. Se även under käring.


(sl) enligt slangopedia.se  är en fittler en trevlig och snygg brud med högerpolitiska åsikter.


(sl) fitta, klitoris.


(so) nedsättande om kvinna och särskilt om kvinnlig parkeringsvakt (lapplisa).


(dial) blygdläpp*. (OFS) "Lik fordom Anrep uti mod/ En oförvägen loppa/ På Britas högra fittläpp stod/ Och till den vänstra hoppa."  Så här skriver Lennartsson (2019 s 49) om bakgrunden till detta poem: "Pornografisk litteratur hittade läsare och bevarade anteckningar vittnar om en utbredd muntlig tradition av historier, fräcka visor och sällskapslekar där både män och kvinnor deltog. I ett sällskap med män och kvinnor där man fick i uppdrag att improvisera en vers innehållande orden 'mod, 'loppa', 'stod', 'hoppa' diktade statssekreterare Scröderheim ihop följande kväde."  Elis Schröderheim (1747—1795) var medlem både i Svenska Akademien och Kungliga Vetenskapsakademien och en av Gustav III:s gunstlingar eller smekungar* som de också kallades.


(sl) föremål inskaffat av kille för att dra till sig tjejers uppmärksamhet, t ex en "lyxbil".


se pussy power.


(dial o so) ordet hittat hos Sjödin (2017) som  förklarar: "Mickel (Mikael) kunde förr användas om någon  som var tölpaktig, enfaldig eller handfallen."


(sl) kuk. ”Den som ställer och styr i fittministeriet”. Uppgift från 26-årig man.


(lmo) när en tjej sitter med benen runt en killes nacke med resultat att det börjar lukta fitta i nacken.


(sl) klitoris; enligt Wiklund (1999) från 1940-talets Söder i Sthlm.


(sl) en ful fan av båda könen. "Jag: Du är bäst din lilla horjobbare. Aina: Käften fittnylle." (Maria Maunsbach: Lucky Lada och jag. Natur&Kultur 2022) Nylle; ansikte.


(sl) fitta, fitthår. Se även tofs, tuss.


(sl) fittolle. Dialekt fettolle. 1 kuk, 2 klitoris. 3 klåpare, krake. Enligt min jämtländske sagesman (f 1929) använde en timmerkörare på 1930- och 1940-talen fittolle som smeknamn på sina ständigt lånta (och ofta utbytta) hästar, som mestadels var nordsvenska valacker.


(sl) erotik*. "Fittologi, pittologi, var förr blott svineri,/ men nu atomens värld behöver all pornografi." (När atombomben kommer från Johnny Bode Bordellmammans dotter 1969.)


(sl) allmänt förstärkningsord. Fan också!


(sl) om starkt luktande utsöndringar från fittan. Jämför kukost.


(lmo) fickparkera kuken i fittan.


(dial) klitoris, kittlare. (OFS) Jämför  pigg och kuttpigg.


gorbys pirog. (se do)


(nyo) 1 ”kvinna som gärna berättar om alla sexuella upplevelser hon har på publika forum som Facebook och Twitter”. (SAO 2013) 2 förslag till ord för kvinnlig onani (4% av rösterna) i RFSU:s tävling (2014) om bästa ord för fenomenet. Segrade gjorde klittra *.


(sl) mustasch. Jämför fittkittlare.


(sl) man som alltid tar kvinnors parti i diskussioner och debatter kring sex och kön i hopp om att ligga bra till hos det motsatta könet. Se även riddare.


(lmo) en journal där en man noterar poäng på erövrade kvinnors behag. Ordet upptäckt hos Söderblom (2015): ”Fantastiskt, den röven och den klittan, du skulle passa i fittrinen, säger han innan han föreviger rumpan för journalen med en kamera som han obemärkt plockat fram.”


(sl) något en kvinna kan bli efter för mycket knull. Även om man som knullat för mycket. ”Så jag var fittrött och Hajje ville ha ut mej igen och igen.” (Jönsson, Kärlek 9/1968)


(dial) enligt OFS ”sperma i vulva”. Se även skör.


(sl) könssekret. ”Att jag delar med mig av mitt fittslem är väl inte mer förkastligt än att donera B+ till behövande ... ” (Suhinina 2007) Jämför slem.


1 (sl) lesbisk kvinna. Jämför fettsleik (no so) om den som föredrar cunnilingus*. ”Menar du att jag är en van fittslickare? översatte Emelie, möjligen en aning för högt för att bara de två skulle vara införstådda i dialogen.” (Drougge 1997/2003) 2 man eller kvinna som suger fitta. 3 (sl o so) fjäskare. 4 (sl o so) pojkvän, make. 5 (sl) knähund.


(sl) fitta.


(sl) köra fittsolo; runka, onanera. Se även solo.


ord som har Stig Malm (LO-ordförande 1983—1993) eller hans chaufför till upphovsman och vars mål var dels det socialdemokratiska kvinnoförbundets medlemmar, och då främst dess ordförande Margareta Winberg, dels feminister i största allmänhet. När debatten om ’fittstimmet’ rasade som värst i början av maj 1992 skrev Aftonbladet (8 maj) att ”detta drängstugepräglade könsord hotar att utplåna det jämställdhetsarbete som LO under Stig Malms ledning dragit igång, och som utmanat starka politiska och ekonomiska intressen som främst värnar om medelklassens män i karriären”.

Ett vittne, som vill vara anonymt, berättar att under en bilfärd med Stig Malm upptäcker man Margareta Winberg utanför på trottoaren, något som får chauffören att tala om fittstim. Vid en fikapaus på LO berättar Malm vad chauffören sagt ”mest som en absurditet” som han helt tar avstånd från och skyller på att ”jargongen ibland är lite grabbig”. Malm vägrar att uppge chaufförens namn till massmedia, eftersom: "Chauffören är en enkel grabb som tidigare bar ut post här på LO. Han skulle inte må bra av att jag avslöjade hans namn. Det är jag som är offentlig, inte han.”

De drabbade kvinnorna blir både förargade och kränkta. Margareta Winberg anser att Malm måste gå ut offentligt och be alla kvinnor om ursäkt. Socialdemokraternas dåvarande partisekreterare Mona Sahlin kräver att Malm avgår och tillägger att ”alla som använder ett sådant språkbruk förtjänar förakt”. Malm kallas allmänt för pittpamp och efter ytterligare några skandaler tvingas han avgå från sin post 1993.

Malm är känd för att vara minst sagt frispråkig. I ett förstamajtal 1987 lanserar han begreppet finansvalpar om unga och framgångsrika börsklippare. Ordet förekom dock redan i april 1987 då journalisten Pieter Tham använde det i en tidskriftsartikel. I juni 1990 kallar Malm partikollegor som vägrar inse att det krävs förändringar eller som bara pratar om problem utan att göra något åt dem för betongsossar och senare i december går han till hårt angrepp mot regerande socialdemokrater: ”Hela riksdagsgruppen sprang som skållade råttor och var krismedvetna i en vecka.” ”Nöjd som en kassörska på en schejkyacht, som en lågtrycksrygg över ett bergsmassiv, som en finansvalp i ett fittstim.” (Teratologen 1998)

Fittstim är också titeln på en antologi från 1999 som samlade många av de röster som skulle bli tongivande i en ny feministisk våg. I förordet vände sig redaktörerna Linda Skugge och Belinda Olsson direkt till Stig Malm: "Kanske kallade han kvinnorna för ett fittstim för att de var obekväma, jobbiga, provocerande och vägrade spela efter gubbarnas regler. Vi vill bara säga: Tack Stickan för detta ord, dels för att vi inte tänker spela efter gubbarnas regler, dels för att ordet utstrålar vilja, makt och styrka."

Aftonbladets läsare röstade 2005 fram fittstim till en av de värsta språkliga grodorna genom tiderna.


(dial) ojämnt huggen stubbe. (OFVG)


(sl) 1 lesbisk. 2 man eller kvinna som suger fitta.


(sl) hanrej*, toffelhjälte.


se buksvåger.


(sl) enligt slangopedia.se "ett honnörsord bland riktigt sköna duddar. En äkta fittacklare besöker Spy Bar på regelbunden basis och haffar tonvis med gärriz. Uttrycket härstammar ursprungligen från betongdjungeln kring Stektorp (Nacka) men används numera i vida kretsar."


(dial) ”hår på cunnus*.” (OFVG) Se även to.


(lmo) kommunalt och åka kommunalt.  Fittunalt = fenomenalt.


(lmo) "när en kvinna medvetet missförstår vad en man sagt eller skrivit med negativa avsikter." (slangopedia.se) Från engelska cuntfuse.


(sl) fitta. Se även vän.


se feta.


(eng sl) onani, runk. Se också fem mot en och finger.


(sl) 1 knull, knulla. ”Fixa en brud.” Jämför kirra. ”Han var skön, sa jag. Vi hade ett fix ett tag. Ibland gjorde vi det på lunchen, bakom köket. Vi höll nästan på att garva ihjäl oss ibland när vi hörde er prata mat och jobb genom väggen.” (Boije af Gennäs 1991) 2 förför, förföra.


(euf) fitta.


(åld o so) Swedberg (1720-t) har "narr, fåne, tölp".


(sl) knulla. ”Nummer och knulla och göka och pippa och fjabba, sa vi och runkade allt snabbare.” (Martin, Kärlek 12/1969) Fjabbig (sl); dum, fånig.


(sk so) idiot, tokstolle. "Jag var så lycklig då, när mamma vrålade, trots att polisen inte kunde höra: DET KAN DU HA DIN FJABBE!" (Maria Maunsbach: Lucky Lada och jag. Natur&Kultur 2022) "Ordet är i princip synonymt med det mer spridda fubbick*, d v s både ett skällsord i största allmänhet men också mer specifikt om losers, grälmakare, inskränkta typer och folk som försöker utmärka sig." (Lind 2016)


(sl) fitta.


(no o da) fitta. Enligt Hertoft (1989) även om kvinna. Dessutom enligt samma källa ”få noget fjams; ha samlag (om man)”.


(fno) djävul. Se även fan.


(so) töntig, mesig.


(so) homosexuell möjligen besläktat med fant; (västsvenska och nordsvenska) skälm, tattare av fornsvenska fanter; tjänare, narr.


(åld so) nedsättande till man.


1 (sl) fitta. En som kan tänka sig att använda vårt ord ”även i en dams närvaro” är Alf Palfjord, Borås (f 1929). Däremot kan han inte tänka sig att överhuvudtaget använda ordet fitta då det ”egentligen är ett skällsord och låter som en fräsning och inte ens har något sensuellt och eggande över sig”. Enligt Ambrius (2002) är fjas ”öknamn på det kvinnliga könsorganet”. Jämför svensk och norsk dialekt fjas; ludd, fjun. I norskt slang om kvinnligt könsorgan. Se även fjås. 2 (so) slampa*, slinka*. Surfjas; mest till kvinnor men även till män. 3 (sl) fjas, fjasknullare; homosexuell. 4 fjas, fjaas; rumpa, ända. 5 (dial) para sig om nöt. (OFS)


(dial o so) våp*.


(sl) chipstuttar*, manliga bröst.


(sl) trosa, trosor. Se även intima plagg.


(sl) fitta. ”...slaskat till henne under ögat med min spottkobra, pelat henne på fjesan..."  (Fragbite Skandal 23/12-2006)


(sl) kuk.


(sl) få till det sexuellt.


(sl) 1 dum och enfaldig flicka eller kvinna, men enligt Bergman (1985) också ”vanlig benämning för manlig homofil i den kvinnliga rollen”. Möjligen från fornfranska fol; franska fou; dåraktig. Engelskan har fool med samma betydelse. Svahn (1999)  anser att ordet kan ”användas som nedsättande benämning på såväl kvinnor som homosexuella män”. I Bland horor, bockar o bögar (2002) delar de tillfrågade killarna in bögar i två kategorier. De normala, hyfsat manliga och rätt schyssta bögarna och de icke-manliga förkastliga fjollorna. ”Ett helt gäng med fjollmurklor, sitter i lilla soffan med sin pojkvän och fjollar och dricker drinkar och så blir dom osams och lilla fästmannen hämtar en kniv och smyger upp bakifrån och sticker till.” (Persson 2003) "Ty jag anser faktiskt att hon är en sådan fjolla och till den grad gemen, naggande skotsk jänta att jag blir ursinnig, eller rättare sagt missnöjd med henne." (Boswell 1951) 2 slå en fjolla; pissa.


(sl) 1 penis. 2 erektion, stånd. 3 dum, korkad person. Jämför fjolla.


(sl) fjantig om homosexuell. ”Framåt midnatt är Julian och Sebastian väldigt berusade och odrägligt fjolliga. De sitter och försöker, halvt på allvar, halvt på skämt, överträffa varandra i att vara pimpinetta och koketta.” (Hagman 1994) ”Den redaktionen vill jag sitta med i, flamsar Benjamin och gör sig med flit extra fjollig.” (Drougge 1998/2003) Men hos Linné (2022) står fjollig för sinnesrubbad, tokig  som i följande 1700-tals tappning: "Han stjälper med sin faeton (en sorts vagn), får slag i huvudet, bliver fjollig."   Se även fjolla.


(sl) kallas nattklubben Patricia som är inrymd i en gammal båt vid Slussen i Stockholm. Namnet gäller enbart på söndagar då det är gay kväll. Övriga dagar är nattklubben öppen för heterofolk och kallas då Patten. Uppgift från slangopedia.se.


(sl) säkerhetsbälte. Se också fjolla.


(sl) det speciella språk med nasalt feminint uttal som bögar använder, inte främst för att uttrycka en speciellt feminin läggning utan snarare för att markera grupptillhörighet. Enligt Einarsson (2009) så förstärks de utmärkande kvinnliga dragen i detta språk i sammanhang där talaren känner sig trygg och har behov av att signalera sin sexuella läggning. ”— Hon heter Birgitta, svarar han med uppvarvad fjollstämma.” (Drougge 1998/2003)


(sl) norrlänningars namn på Stockholm.


(sl) individ bosatt i fjollträsk.* (08-området.)


(sl) kuk. Fjomp (dial); oordentlig, slarvig människa. Även om fästman, älskare. Därtill  fjomp, fjompig, troligen en sammanblandning av fjollig och slampig.


1 (sl) även fjongis, fjång, fjånge. Ståkuk. Fart, sprätt; ha fjong på staken. Också ståfjong, dunderfjong och pissfjong. ”Hist.: åtm. sedan mitten av 1970-talet.” (SO) ”Hon kände manetrörelser i underlivet. Hade jag varit du nu så hade jag haft dunderfjong, sa hon med pumpande tinningar.” (Drougge 1998/2003) ”I svenska musars djup en gång,/ en mustig och en upprätt fjong/ som går i röret fram.” (Ur visan I svenska musars djup) 2 (fisv) fjång, med fjång; med fart.


(sl) fjolla*. ”Och att det finns några ’fjontor’ som springer runt med handväskor — det tycker du inte om, säger Märta och tittar på Georg.” (Leopold 2007) ”Vi drog sedan hem till Vicki och Kajsa för att se en film men det funkade inte, så vi höll bara på att fjonta oss hela tiden på Vickis rum. (från en dagbok på nätet)  Fjontig; dum, fånig.


ett av namnen för ”det som flickor har” som föreslås av tidningen Nya Ålands (17/5-1999) läsekrets.


(sl) fitta.


(sl) kuk. Jämför snorre.


(sl) så här beskriver Kia 15 år en fjortis hos Carlsson Bergdahl (2004): ”Fjortisen behöver inte vara 14 år, hon kan vara yngre eller äldre. Är alltid hårt sminkad, har pyttesmå tröjor, så att man ser brösten. Gärna vita genomskinliga byxor och svarta stringtrosor som syns igenom byxorna. Platåskor. Fjortisen röker och dricker sig full varje helg. De gör allt för att få uppmärksamhet och de är högljudda. De agerar som om de vore skitcoola, tuffa och snygga. De är taskiga mot alla utom sina egna kompisar. Pluggisarna ligger väldigt illa till. Skolan tycker de är pest och det hör till att skolka och strunta i skolan.”

Även killar kan kallas fjortisar. Ordet ”hist.: åtm. sedan 1990”. (SO) Jämför kickers. Amerikansk slang har bobbysoxer för backfish, tonåring, fjortis efter bobbysocks, bobbysox; ankelsockor för flickor samt subdeb: kort för subdebutante.


(sl) knull med en fjortis*. Se även dunk, dunka.


(sl) lider en grupp unga tjejer av  som sitter i tunnelbanan eller på annat allmänt fortskaffningsmedel och skriker och gör sig till för att få uppmärksamhet främst från killar.


slangopedia.se har t ex ”sis, dafuq, tienp" som typiska fjortisord.


(sl) lider äldre tjejer av som fortfarande beter sig som fjortisar*.


(sl) 1 fitta. 2 röv, stjärt.


(dial) OFS har ”penis såsom gåtord; kniv i slida”.


(dial)  ”idka samlag”. (OFS)


(dial) knulla.


(dial) kela, vänslas, hångla, flirta. (ORB) Därav fjukkelmeis; Don Juan*, småtjusare.


(sym) 1 könshår*.  Kort, tunt och mjukt hår, ludd. 2 (smn) fröken fjun; fitta.


(smn) fjunspirande fitta. Jämför fjun.


(dial) ha samlag. (OFS)


(dial) ha samlag. Göran Ek, Helsingfors tar upp fjunta (fisv); knulla.  OFS har fjuntande; samlag. Se även fjunka.


(sl) knulla, ha samlag. Jfr under juppa.


(sl) snygga, sexiga unga tjejer.


(dial) knull, knulla. (OFS)


(sl) 1 även ståfjutt. Få fjutt (fart) på kuken; få erektion, stånd. 2  fjuttkuk (so) impotent. Här är det fjuttig med betydelsen  futtig, obetydlig som gäller. 3 efterklangfjutten; fjärt.


(dial)  OFS har ”röra sig av och an i sht vid samlag”.


(dial) 1 samlag, ha samlag. 2 fjåkadosa; ’cunnus’.  Jfr dosa. 3 fjåkare; ’partner i samlag’. 4 fjåka; fjolla*. (Kolmodin 1732)


(sk) Lind (2016) har "som fåne fast fånigare". Se även fjönt.


se fjong, fjonge.


(sl) 1 fitta. 2 ansikte. 3 arsle. 4 kalsong enligt folkmun.se. 5 fjås (dial); flicka, fästmö och fjäs; fästman samt fjas, fjås (sk); fjant. ORB har fjås; ”slanguttryck om manlig älskare”. Jämför fjas.


(dial) 1 cunnus*. 2 ha samlag. 3 (sk) kurtisera.


(dial) cunnus*. (OFS)


(sl) 1 få fjäder (sprätt) på kuken; få erektion, stånd. ”Fan, jag sitter ju och får fjäder — måste tänka på något annat.” (Rosengren, Kärlek 5/1966) ”Och så med ens knäppte han upp byxorna, varpå den spända fjädern for ut helt och hållet.” (Salten 2009) 2 fitthår. ”Ta nu fiädrar näfven full/ men ryck ej bort hela tåfsen/ gif mig sedan ett godt knull/ så att Echo hörs i fåttsen.” (Anonym hordikt från upplysningstiden i Köttets poesi 1995.)


(sl) 1 få utlösning, ejakulation*.  Fjädra; ge efter för stötar. 2 fjädra; ha stånd. 3 fjädra; flirta, stöta, ragga.


(sl) knulla. Jämför fjässa.


se fjöl.


(sl) 1 hora. Ordet är i sin neutrala form fiäll känt i månsing sedan 1772. Detta enligt Bergman (Skolpojksslang 1934). Grundbetydelsen är troligen hudfjäll, fnas, och ur detta har så betydelsen lösaktig kvinna (dvs en kvinna vars hud fjällar därför att hon har t ex syfilis eller någon annan könssjukdom) utvecklat sig precis på samma sätt som det med fnas besläktade fnask från att ha betytt litet fjäll kommit att betyda hora. Fjällan och det hon sysslar med har sedan blivit synonyma begrepp. Från månsing eller från knoparmoj via månsing har ordet sedan förts över till stockholmsslang  med betydelsen kvinna, flicka.

Palm (1910) menar att ordet härstammar från knoparmoj och därifrån har det så inkommit i lägre stockholmsslang och sedan spritts vidare med betydelsen flicka, jänta, tös och vad sådana kan ha för sig t ex på gatan. SAOB:s äldsta belägg för flicka, tös är hämtat från Kväsarvalsen (1898). 2 knulla. ”’Förbanna mig’, sade han, ’jag tänker dig intet ont, men vad gör det om du också unnar mig, som alltid så hjärtligen hållit av dig, att få fjälla dig också.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Även fjällbestigning; knulMed hos Ingers (1977) ”i bet. coitus 1930-t”. 3 homosexuell, bög. 4 fjärta.


(lmo) "norrländsk älsklingssport" enligt Uarda-Akademiens Ordbok (Lund 1998).


(sym) även alptoppar. Kvinnobröst. Se även toppar.


(åld) benämning på transsexuella*. Se även tredje könet.


(sl) 1 prostituerad, troligen med anspelning på fjärilens fladdrande flykt från blomma till blomma. Också med tanke på den pråliga utstyrseln. Även nattfjäril. 2 fitta. 3 fjärilen. Kvinnan särar på blygdläpparna och viftar med dem.


(sym) fitta. En kotlett som befrias från ben och skärs upp så den får fjärilsform. Se även kotlett.


(sl) samma som fjässa*.


(sl) enligt slangopedia.se är fjärs  (fri)kyrkligt  öfolk från göteborgs skärgård som använder sig av egna ord och uttryck vad beträffar t ex svordomar. Mot den bakgrunden finns ordet fjärsig; töntig.


urnordiskan fertan, fornsvenska fiärter motsvaras av danska fjert och isländska fretr. ”Hist.: sedan förra hälften av 1400-talet.” (SO) Jämför tyska Furz, furzen, engelska fart. Allmänt indoeuropeiskt ord, troligen ljudhärmande. Dalin (1850) har ”fjert — väder som bortgår ur kroppen genom bakändan” och ”fjerta — släppa väder genom bakändan”. Fjärten är till skillnad från fisen ljudlig, men i regel skonsammare mot näsan. ”Det var en het, stinkande odör, som man i sin inbillning bäst kan uppfatta om man föreställer sig att (skräddare) Silverstein, som själv var en mager och luktande jude, pressade ut de fjärtar som hans kunder lämnat efter sig i sina byxor.” (Miller 1956)

I en märklig liten bok, Fjärtomanen (Fickfakta 1970), berättas om Joseph Pujol (1857—1945), en fransman som 1892 gjorde succé på Moulin Rouge i Paris genom att fjärta både Marseljäsen och Clair de Lune och detta dessutom luktfritt. Han turnerade sedan runt i Europa. ”Fjärtomanen uppträdde i frack, röda knäbyxor, vita strumpor och svarta lackskor. Byxorna var försedda med en strategiskt placerad lucka. Föreställningarna brukade inledas med en serie fjärtar; flickfjärten, svärmorsfjärten, den svaga fjärten på bröllopsnatten och den betydligt starkare dagen efter denna natt. Sedan följde den torra murarfjärten samt sömmerskefjärten, som kunde vara i tio sekunder och perfekt imiterade det ljud som uppstår när man river itu två meter tunt bomullstyg — samt som avslutning på fjärtavdelningen ett duktigt kanonskott.” (Bergholm/Kjellin 2003)

Så här berättar en av Pujols söner: ”Ordet fjärt är en smula vulgärt. Men min far hade förvandlat denna triviala handling till skön konst, ty när han hade sugit upp luft i anus kunde han vid utstötandet modulera ljuden och producera en hel skala, från nästan ohörbara suckar till smattrande utdragna trumpetstötar. Han gjorde vad han ville med sin mage — och utan att det luktade.”

Ett annat, minst lika imponerande konststycke, utförde en rysk löjtnant. Han var närvarande när ryska kejsarinnan Katarina den Stora (1729—1796) råkade fjärta bland en massa prominenta människor. Löjtnanten fann sig snabbt och rusade illröd i ansiktet ut ur rummet. Hans belöning för snabbhet i huvud och fötter blev en befordran till kapten.

Förr kallades tjänare som hade till uppgift att gå tätt bakom sin herre för fjärtfångare. Idag används det uttrycket om livvakter. Dessa människor är säkert beredda att skriva under på att fjärten är den sämsta skytten — eftersom den siktar mot hälen men träffar näsan.

Alf Palfjord i Borås (f 1929) bidrar med ordet damfjärt och kommentaren: ”Detta med exkrementer är helt under en dams värdighet även om det gäller hennes egna. Det gäller att hålla tillbaka fjärtarna så kraftigt hon kan. Jag har hört ibland uttrycket damfjärt, dvs en kort diskret fjärt som möjligtvis accepteras.”


(sym) även fisfångare. Anspelar på bögens ”bakomtillvaro”. Jämför engelska fart catcher som Grose (1785) förklarar med "A valet  (betjänt)  or footman, from his walking behind his master or mistress".


(dial) enligt OFS gåtord för bakdel hos man. Det finns ett nabb, nabbe (sv dial) huvud, udde, spets besläktat med näbb.


(dial) ändtarm. (OFS)


(dial) 1 röv. 2 fitta. Se även fjäs(s)a och under fjås.


(dial) ”samlag, ha samlag”. (OFS)


(dial) knulla. Rietz (1867) har fjäsa; göra någon sin kur, kurtisera och fjässa; coire (Närke). Min far (f 1908) och närking använde ordet. ”Men den unge mannen sprang kvickt upp, och tagande henne mer död än levande i sina armar, satte han henne ned på sängen, allt under det han oavbrutet fjäsade för henne och överhopade henne med ömma namn.” (Bandello: En adelsman i Mantua får ligga med en dam i Kärlekshistorier... 1962) OFS har betydelsen ha samlag. Därtill fjås, fjäs; friare, älskare. ”Så greven menar på, att en kan få fjässa lite mer.” (Grafström, Kärlek 11/1969) Svahn (1999) har fjässa som skällsord i  ”lättfärdig kvinna” från Ukna i Småland. Finns belagt från landskapen Närke, Småland, Södermanland, Uppland, Västergötland och Östergötland.


(sl) kuk. Jämför fjäs, fjässa och filéer.


(dial) djävulen, fan. (OFS) Rietz (1867) har åländska fjätt; karl.


(sk) 1 knuffa. 2 fisa.


(so) håll käften!


(dial) urnordiska felho och fornsvenska fiøl. Sittbräda på dass, ursprungligen bräda, planka. Roger Hansson i Järfälla påpekar att den bräda på vilken man monterar vättar vid sjöfågeljakt kallas fjöl. Fornsvenska fiol, fiöl; bräde, planka, ursprungligen ’ngt kluvet’. Enligt Hellquist (1980) ett nordiskt ord troligen av lapska låneordet fiello; bräde. ”Hist.: i bet. ’sittbräda’ sedan 1739” (SO) Fiöhl förekommer hos Swedberg (1720-t) och fiööl finns med i Schenbergs ordbok från 1739. SAOB (1926) har fjöl; sittbräde på avträde, med följande förklaring och varning: ”äv. i riksspr.i vissa trakter; undvikes dock helst.”

Ett exempel på att ordet inte var riktigt rumsrent får vi i Eberhard Löfvendahl: Post- och järnvägsstationers namn i Götaland 1860—1940, där en tjänsteman på Poststyrelsen menade: ”Skulle icke allmänheten kunna lära sig ett annat namn som dertill är något snyggare? Jo, Borensberg får det heta.” Det mindre vackra namnet var Husbyfjöl rekommenderat av Konungens befallningshavande i Östergötlands län. Rääf (1946) rekommenderar följande för den som lider av matleda: ”För att bota, går man på ett afträdeshus och uppäter en brödbit som en annan uppsticker honom i munnen genom hålet i fjölen.”


(sl) 1 pissa, gå på dass.  Fjöl; sittbräda på dass. 2 i överförd bemärkelse också om ett sittknull. 3 hångla, smekas.


(sl) en tjugominuters skitstund på fjölet* som  också kan användas till annat än att skita. Se även fjöl.


(sl) knulla. Fjön (sl) barn. Även fjön som barnspråk för frö.


(sk) Lind (2016) har "som fjant* fast fjantigare". Se även fjåne.


1 (dial) dass.  Fähus, ladugård, av féhús; sammansättning av fä och hus.  NEO har ”hist.: sedan 1873”. Troligen för att dasset låg i direkt anslutning till fähuset, så att allt kom att ses som en enhet. ”Han hade spänt hästen för åksläden och flickan hade satt sig på hösäcken i slädens botten, då husbonden på gården kom springande ’Kullan, som du har med dig, har inte varit på fjöset’, sade han anklagande.” (Sollerman 1986) Skiten var värdefull som gödningsmedel och en del av betalningen för kost och logi. 2 (sl) rumpa. ”Man ser rätt upp i fjöset på dig, meddelade Jo som befann sig strax bakom.” (Drougge 2001) 3 (sl) fitta. Även i norsk slang. 4 (sl) fis.


1 (sl) fjös, fjösa; fitta. ”Då hade jag varit sexuellt medveten i flera år och väl bekant med hur skönt det var att ’pilla på fjösa’, som vi kallade onani.” (Johanna f 1978 i Alakoski/Mogensen 2008). 2 knulla. Jämför fjös (dial); fähus, ladugård, förr vanlig knullplats. Även  fjös (dial); älskare, bänkfriare.


(sl) fitta.


(so) kvinna. ”Mamma får jag säga mus? Nej, det vet du väl att du inte får! I så fall flyger det omkring en djävla fladderfitta i vardagsrummet.”


(lmo) 1 prostituerad. Vitsigt om denna nattvarelse, där både fladder (flyktighet) och mus ingår som viktiga orddelar. Enligt Svahn (1999) skällsord om kvinna med förklaringen: ”Ordet associeras idag förutom med djuret också med slangordet mus för kvinnligt könsorgan, och skulle därför också kunna tolkas som ’kvinnan som fladdrar med musen’ dvs den kvinna som släpper till för vem som helst, eller den kvinna som släppt till så ofta att könsorganet blivit slappt och därmed fladdrigt.”  SAO (2013) har ”även om kvinna med många och flyktiga älskare”. 2 fladdermus, fladderöron; fitta, särskilt om den som har långa inre blygdläppar*. "Men att en kvinna skulle vara den som klär av sig och kör 'fladdermusen' som partytrick (det är upp till dig som läser att föreställa sig hur det skulle gå till) är för oss otänkbart." (Colldén/Dahlbäck 2019) Och från samma källa: "Han började leka med kuken, slängde runt den i cirklar och skakade lite på den. Så jag kontrade med att nypa tag i mina yttre blygdläppar och fladdrade med dem." Se även under helikopter.


(sl) prostituerad. Också fladdra (dial); lättsinnig kvinna och fladdrig; ostadig, lättsinnig. Fladdra; röra sig hastigt och fladdrigt; hållningslöst. Se även fladdermus och mök.


(dial) diarré*


(dial) vara flyktig, lättsinnig om kvinna. (ORB)