(ljud) fornsvenska kyssa. "faghnadhe hwar androm oc kystos." (Svenska  Medeltids-Postillor. Utg.af G. E. Klemmiong 1879—1880) Uppgift från Söderwall (1890). Germanskt ord.  Samma ord som engelskans kiss. Ge kyss, kyssar. ”Hist.: sedan senare hälften av 1300-talet.” (SO) "Hon åt och drack gärna allt han bjöd på, och när han ville kyssa henne fick han genast som han ville (och tydligen hon också — hon kysste förtjust tillbaka med öppen mun)."  (Apuleius 2024 s 128) Se vidare under kyss.


(gbg sl) snygg, sexig tjej.


(åld) skämtsamt om en damhatt med utskjutande brätte framtill. Uppgift från SAOB som också anger året 1888 för uttryckets uppkomst.


(grek) håla*, vagina*.


(dial) sköka*, enligt Rietz (1867) från svensk dialekt i Finland.


(nyo) ”att ha sexuell dragningskraft”. (SAO 2013)


se kodd.


(sl) kondom, gummi*.


(sl) kondom. Från 1950-talet. SO har ”hist.: sedan 1969”. ”Varifrån ordet kommer är icke helt klart, men en gammal synonym till kuk är kådd. I ett brev från August Strindberg beskriver han upprört hur något har ’kåddat ur’. Idag skulle det hetat ’kukat ur’ och varit otryckbart i vissa sammanhang.” (Bengtsson/Willis 2006) "Och inne i buskarna bakom mastkranen ligger de sista av sommarens förbrukade kådisar tillsammans med de sällsamma svartbruna svampar som så här års med varje nattregn tycks kunna skjuta upp ur marken." (Gustafsson, L 1986 s 325)


(sl) slangfbella gjord av kondom. Efter Roland Schütts roman Kådisbellan (1989) som filmades 1993.


(åld so) SAOB har "eg. (nedsättande) benämning på person som exekverar kåkstraff?, anträffat bl i oeg. anv. ss. öknamn. Från samma källa "förleden är trol. kåk; efterleden är trol. en kortnamnsform till personnamnet Josef, i anslutning till dettas allmänt nedsättande bet."


(so) fängelsedömd hora. (1500-t)


(sl) klamydia*. Se vidare under könssjukdomar.


(sym) könshår.* ”Istället hade hon en krans av kålblad kring sin fiskdamm.” (Aretino 2008) Se även damm och blad.


(sl) om fisskjutande rumpa. OFVG har ordet skämtsamt om anus*. Jämför bössa.


(sym) fitta. Kanske för att en fittas olika skikt påminner om de många olika bladlagren hos ett kålhuvud. "Bilderna är laddade med symbolik, oftast med erotisk innebörd. Kålhuvudet var en feminin sexualsymbol, lök och morötter ansågs höja den sexuella potensen.” (Nederländskt 1500-tal 1984) Se även under huvud.


(sl) kuk.


se dingelbär.


(dial) se kunta.


enligt Palm (1910) en vanlig svordom i romani och månsing*.


se korra.


(dial) "kräkas".  (Ordbok Öfver Helsing-Dialecten 1841)


(dial) kvinnliga genitalier*. (ORB)


(dial svr) korsande mig! Uppgiften från Lundblad/Josefsson (2021). Se vidare under kors.


av fornsvenska kater, katur, med betydelsen glad, upprymd, munter och yster. Söderwall (1888) har också betydelsen "utsväfvande, lättsinnig" och "manga kata quino . . . danzadho mz skörom latom." (Klosterläsning. Utg. G .E. Klemming  1877—1878)

Nordiskt ord t ex danska kåd. Ordet används bl a om föl och kalvar som ystert hoppar omkring. I betydelsen brunstig, kättjefull slog kåt igenom först på 1700-talet och framträdde då parallellt med betydelsen glad, yster. Detta framgår bl a hos Larsson/Hellquist (1967) där det under uppslagsordet kåt bl a står: ”Bet. ligger på en skala mellan ’ystert uppsluppen’ (lustig och kåter) och ’sexuellt lysten’.” Det förra fallet finns representerat i Bellmans Fredmans Epistlar (F E nr 18 och 20 och det senare i nr 40).  Numera har ordet kåt mist så pass mycket av sin fulhetsstämpel att det t o m förekommer i Bibel 2000: "De var brunstiga, kåta hingstar, de frustar efter andras hustrur...” (Jeremias 5:8) Kååt salax* finns med hos Ludolf (1600-t) i betydelsen "skörisk, sköarchtig, okysk".

Stolpe (1984) visar att ”kåt redan var etablerat som vulgärt sexualord när Dalin 1850 gav ut första delen av sin ordbok”. Där står nämligen: ”Kåt. Lågt ord i st f Kättjefull. Hette i fornspråket Katur och betydde då: munter, lefnadslustig, vid glatt mod.” Konstigt nog, menar Stolpe, blev orden kättja och kättjefull, från fornsvenska kæte; ysterhet, lättsinne och avledda av kåt, aldrig några vulgärord. Och han konstaterar: "Underliga äro ordens vägar, inte minst när hymleri och sexualtabun förvirrar tankeredan.”

SAOB ger dock ett tidigt prov på den ”modernare” betydelsen i följande exempel från O Petri Gudz Ordh (1528) ”späkia sin kåta lekamen”. Om Bellman, i Fredmans epistel nr 48 (1790), avser den ”äldre” eller ”yngre” betydelsen kan ju diskuteras: ”Med sitt klappträ ner vid strand/ Pigan står så kåter,/ Knyter till sitt förklädsband,/ Och sin barm upplåter;/ Barbent hon på bryggan står/ Räknar slagen klockan slår/ Svettig, sur och våter.” Båda betydelserna ingår däremot i följande 1700-talsskildring: ”— Å, jag tror ej expeditionssecreteraren är så angelägen, han är bara kåt i munnen. — Var inte så säker gumma, tror ni ej jag kan vara kåt på rätta stället också, det är bäst ni aktar era flickor för gamla ungkarlar.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Hon önskar sin kåthet en vägvisare, ett berg, ett stup ... framförallt ett motstånd utan like.” (Amanda Ooms: Kåt i Subaltern 3/2006)

Det finns ett gammalt fint ord, munkåt, om en som är mer käck än fräck i tal. Stolpe (1984) har en utförlig förklaring till ordet kåt och menar att det även kan betyda istadig, som slår bakut, och han ger exempel från Gustav Vasas bibel (1541): ”Tå han wardt feet och mätt, wardt han kåter.” (5 Mos 32:15) Stolpe visar på den germanska grundformen kawita med latinets motsvarighet i gaudeo, gaudere; glädjas, glädja sig. Även grekiskan har sin motsvarighet i gethéo; glädjas, och adjektivet gauros; glad, munter.

Ett annat, mer neutralt, ord i sammanhanget är brunst(ig)*. Det är ett lån från lågtyska brunst; brand, parningsdrift, och i äldre nysvenska hette det också brand. Det talas även om brunsttid, den tid då djur parar sig. ”En vän som är en gycklare liknar en brunstig hingst; den gnäggar under envar som rider på den.” (Syrak 33:6, Apokryferna ur GT, Proprius 1975)

Kåt förekommer i en rad slangsammanhang. Är man kåt på någon så kåtar man upp sig tills man kåtar av sig, dvs får utlösning, annars kan man drabbas av kåtbly, kåtdarr och kåtslag. ”Pilskmin fastän han inte ser hennes ansikte — drar häftigt andan när kåtbly rusar genom ryggmärg.” (Skantze 2001) Den som är sprut-, spräng- eller vrålkåt, sten- eller störtkåt, as-, döds- eller skitkåt är en kåting eller kåtprick. Denna kåtbock eller kåtrusk är inte sällan en man och han kan bara hoppas på att möta en kåtbrud, kåtlisa, kåtloppa, kåtlåda, kåtlår eller kåtslyna, en likasinnad kvinna. I så fall kan mötet kanske resultera i ett kåta på; knull.

Kåt kan man också bli med hjälp av kåtkulor; ägg, och kåtpiller, som inte bara står för sexig brud utan också för afrodisiakum*, medel som sägs stegra könsdriften. ”Jag borde ha vetat bättre än att gifta mej med en sån kåtkula till märr. Redan när vi gick i skolan gnuggade hon sej mot allt som gick i byxor.” (Mailer 1982/1948).

Andra ”kåta” slang uttryck är knullnödig, knullsjuk, knullvillig och knullsk. Även fett kåt där fett är ett förstärkningsord med betydelsen mycket. Drabbas man inte av lårskälva kan det vara fråga om att känna sig pillig, pilsk eller pickhågad*.  I Linnés Skånska resa (1751) heter det: "Folket var pickhågat att sätta potatis",  d v s pigga på att sätta potatis. ”Det var väl egentligen damerna, som vore pickhågade, men herrn tycktes understödja det...” (Hallenstierna 1972/1700-t) Det sistnämnda kan jämföras med petter, pettrig, där petter associerar till pitter och pitthågad, men också till  petta, petting; hångla, hångel, av engelska pet med samma betydelse. Även Thesleff (1912) tar i sitt ”hemliga” och sällsynta tillägg upp peter; vara peter, med betydelsen ”salax*”, kåt. Han har också med fanter; vara fanter, och korpis med samma betydelse.

Några röster kring kåt: ”När jag hör det i fel sammanhang gillar jag det inte. Typ: jag är kåt på potatis.” (28-årig kvinna) ”Kåt var i min barndom ett ord som endast användes om hästar som var livliga och ystra. Det hade ingen sexuell överton alls. Kåt är ett ord jag aldrig använder. Pilsk är kanske inte så vanligt men jag använder det någon gång för sexuell lystnad.” (57-årig man från Lund) ”Kåt kan nog vara bra att vara men ordet har liksom förfallit till att betyda liderlig och snuskig.” (Alf Palfjord, Borås f 1929) ”Ibland blir det knepigt. Kuken är kåt, fast jag är inte kåt för jag har inte tid, fast ja, jag är väl kåt då. Eller så är jag inte kåt för att jag inte får upp den, fast jag borde vara det för den här människan är underbar.” (Hur är det att ha en? Ottar 3/97)


(sl) spruta, ejakulera*.


hetsa upp sexuellt. ”Hist.: sedan 1807.” (SO) Se vidare under kåt.


(sl) imma på bilrutan.


titel på erotisk novellsamling. Se litteraturförteckningen och Nyström (2003).


(sl) filter mellan ögon och hjärna som yttrar sig i att man läser en text som om där stod något sexuellt, fast där egentligen står något helt annat.


(nyo) SAO (2013)  om ”en åkomma som kan uppstå när man är för nervös och spänd inför ett potentiellt samlag. För män resulterar det i att musklerna ovan eller under könet stramar, testiklarna värker och blir väldigt ömma, vilket gör att erektion och njutning kan uteslutas. Mest vanligt hos de sexuellt oerfarna”.


(sl) kokt ägg. Det sägs att  man blir kåt av ägg.


I Språktidningen 6/2009) skriver Anders Svensson under rubriken Kåtman sprids hos landets bloggare:  "’Tröttman är hastigt utbytt mot kåtma’, skriver bloggaren Radikal mamma och prickar in två exempel på en uppstickare bland s k avledningsändelser, nämligen det substantivbildande ma. Fetma och sötma, som tycks vara förebilderna finnas sedan länge.” Svensson presenterar också några nya kollegor i samligen nämligen fulma, hetma och snyggma. Och fortsätter han: ”Än så länge används nyorden främst för att beskriva upplevelsen av egna och andras kroppar och känslor, men hetma kan beteckna både kryddstark mat och snyggma. Gemensamt är också att de redan har synonyma avledningar: trötthet, kåthet, hetta och snygghet.” Tydligt är att ändelsen ma åter har kommit i ropet. Det är något av en grammatisk sensation att ”ett gammalt och dött suffix plötsligt vaknar till liv,” menar Anders Svensson och undrar slutligen ”om de nya avledningarna är så uthålliga att de en dag tar plats i Svenska Akademiens ordlista”.


(nyo) ”att känna åtrå och vara kåt på någon”. (SAO 2013)


(sl) obetvinglig lusta. Se vidare under kåt.


(nyo)  "när en kvinna har blivit våt av upphetsning”. (SAO 2013)


(svr) kort för håll käft!  Ofta använt i chattforum.  "— Kör vackert, herre! erinrade drängen som satt i stolen bakföre och reste sig till hälften. – Hut, lymmel, sitt ner och håll käften! röt sergeanten." (Almqvist 1839/1976) Käften kallades också arbetsändan på en tång. Den kan ha olika form beroende av vad som ska hållas fast. Ett annat liknande uttryck är håll flabben, där flabb står för skratt, garv eller flin.


(so) kort för håll käften; tig!


(sl) hora, prostituerad.


se kahba.


(sl) käka stjärtpaj, käka måltid;  (röv)knull. ”Vi träffades hemma hos mig, käkade först lunch och sedan varandra på den röda plyschsoffan i mitt arbetsrum som varit mina morföräldrars.” (Jong 1977) "Käka måltid om man får skoja lite, men det skulle jag aldrig säga eftersom det låter osexigt." (Kalmér 2024 230) Se även äta och paj.


(dial) i Malå (Lpl) heter det ”hon har kälkat dit”; hon har åkt dit; blivit med barn. Det rör sig om en oönskad graviditet. Uppgift från man (f 1925) med kommentaren ”mindre snyggt uttryck”. (Byrman 1989).


1 (sl) fitta. Ett vattenhål. Jämför brunn och damm. ”Han sticker in sina händer i påsbyxornas ben och för dem uppåt förbi knäna längs lårens insidor och når med fingrarna den källa alla män törstar efter.” (Säfve 2002) ”Varför driver vinden/ över ljusa kullarna?/ Varför rusar stormarna/ ned mot dalens skugga?/ Ack, min snårskogs källa:/ gömd för törstens läppar,/ öppen mot sin längtan....” (Twilling 1967) ”Led honom till min källa/ lät honom vatten få/ å när han kom till källan/ då blev han mycke styv/ då tog han åv kapusen*/ å stupa mitt uti.” (Byrman/Olofsson 2011) ”Hon fingrade på min fitta och jag på hennes tills våra källor porlade.” (Salten 2009) Även jungfrukälla; ung, ofta oanvänd fitta. Kanske efter Ingmar Bergmans (1918—2007) film Jungfrukällan från 1959. Också springkälla om sprutande fitta samt nådekälla: ”Till slut steg han ner till nådekällan och påstod sig vara ovärdig att dricka ur den.” (Aretino 2008) 2 poetiskt om kvinnobröst.


(sym) 1 arshål*. ”Min man, som tror last och ära vara detsamma, vill göra ett plundringståg mot vår bondkvinnas källare och lada.” (Aretino 2008) Jämför lada. 2 fitta. ”Min pappa var full en gång på en fest och sa till en av mammas rödhåriga väninnor: ’Koppartak, alltid fuktigt i källaren’.” (Roche 2009) Se också under Hans.


(sl) sparka in källarfönstret; ta en oskuld*. Källa: tidningen Nya Ålands (5/3-1999) undersökning av åländska ungdomars slangord.


(sym) arsle, röv. Se även ingång.


(skol sl) allmänt om avträde enligt Bergman (1934). En plats i underjorden, där också djävulen bor som i norsk slang han i kjeller’n. Se också Hades och Orcus.


(sym) fitta. ”När han hade gått var den präktiga frun ännu helt bedövad av denna jättesak som fyllt hennes källarvalv till taket.” (Aretino 2008)


(sym) gengasaggregat som monterades framtill på bilen under andra världskriget. I Ragunda (Jämtland) sas det att ”maken har monterat källeaggregat på frun”, när hustrun var gravid med framträdande mage. Ett annat liknande uttryck från samma plats var ”ha fått tjälleburk” (källeburk). Uppgift från Byrman (1989). Se även aggregat.


(åld so) "I framförallt södra Skandinavien användes ordet kältring både som ett rent skällsord men även som en beteckning för de tattare eller landstrykare som reste omkring [...] det användes också i betydelsen ynkrygg och odugling." (Karlsson A & A 2017 s 80)


(sym) den enögde (lille) kämpen; kuken. Kämpe: stridande.


(sl) intim smekning, petting*.


1 (bibl, dial o åld) fornsvenska känna; veta, förnimma, ha samlag med. Allmänt germanskt ord t ex tyska kennen; vara bekant med, gotiska kannjan; göra bekant (ursprungsbetydelsen).  Swedberg (1720-t) har känna i betydelsen samlag. Rietz (1867) har ’coire, tangere’ det senare latin för röra vid, särskilt i betydelsen antasta, förgripa sig på. Rietz har ”känna sin hustru”. Serenius (1757) har engelskans ”to know; känna, hafwa samlag med en qwinna”. En modernare engelsk eufemism för samlag är know someone biblically eller know someone in the biblical sense. ”Bara känna, repeterade jag, men skall mamsell då vara så hård att låta mig känna där bara med fingrarna. Jag har så starkt begär att få känna där på annat sätt.” (Hallenstierna 1972/1700-t)

Känna är ett ord som skapar viss förvirring i bibelleden. Inte minst i våra dagar, när nästan ingen längre kopplar samman känna med samlag. Ändå är den betydelsen vanlig i bibelsammanhang. Så talas det i Dom 19 om en gammal man som tar emot en främling och dennes frilla i sitt hem. I 1981 års bibelversion (v 22) heter det: ”Medan de så gjorde sina hjärtan glada, omringades plötsligt huset av männen i staden, onda män, som bultade på dörren. Och de sade till den gamle mannen, som rådde om huset: ’För hit ut den man som har kommit till ditt hus, så vi får känna honom’.” Slutar man läsa där, tror en modern läsare att männen därute ville bli bekanta med främlingen. Men läser man vidare så börjar ett annat mönster framskymta. Den gamle mannen vägrar nämligen att tillmötesgå de onda männens önskan och erbjuder dem istället både sin jungfruliga dotter och främlingens frilla ”så kan ni kränka dem och göra med dem vad ni finner för gott”. Men männen vill inte lyssna på honom. ”Då tog mannen sin bihustru och förde henne ut till dem. Och de kände henne och hanterade henne skamligt hela natten ända till morgonen.” (v 25)

Även i 1703 års bibel användes känna, men på den tiden var ordets samlagsbetydelse välkänd för läsarna. År 1900 talas det om att: ”pläga umgänge med honom” (främlingen), och att männen ”kränkte henne [frillan], och våldförde henne hela natten”. I Bibel 2000 heter det ”ligga med” och ”utsätta dem för vad ni vill” på respektive ställe.

Ett parallellfall finns i 1 Mos 19, där det talas om den syndfulla staden Sodom och om hur Gud skickar dit två änglar för att straffa dess invånare. Dessa hamnar hos Lot, han med de två döttrarna. Även här omringas huset av männen i staden som kräver att Lot släpper ut främlingarna ”så att vi får känna dem” (1981 års bibelversion, v 5). Här, liksom i förra fallet, finns en tydlig anspelning på homosexualitet. Men Lot vägrar och erbjuder istället männen sina döttrar: ”Se, jag hafver två döttrar, som ännu icke hafva känt någon man. Dem vill jag föra ut till eder, och gören med dem hvad eder godt synes, men gören blott ej något ondt åt desse männen! ty derföre hafva de ingått under skuggan av mitt tak.” (1900 års bibelversion) Döttrarna skonas dock och änglarna straffar männen med blindhet. Lot och hans döttrar är de enda som klarar sig undan Sodoms förstörelse. Alla tre hamnar i en grotta, där systrarna turas om att fylla fadern med vin, för att sedan gå in till honom ”efter all världens sedvänja”. (1981 v 31) Lot, som är för full för att veta vad som pågår, gör båda sina döttrar med barn. Så här skildrar Bellman (1791) händelsen i Fredmans sång nr 36: ”Gubbens döttrar, (Lot) ett artigt par,/ Trodde världen skul’ gå till ända,/ Blevo på bibliskt sätt då kända/ Uti dryckom av söta far.”

Under tidernas gång har debatten gått het kring detta känna. Under rubriken ”Bibeln knappast entydig om homosexualitet” (SvD 13 sept 1994) diskuterar professorn i semitisk filologi Christopher Toll och SvD:s Leif Carlsson utifrån det bibliska känna. Toll påstår att ”Ingenstans där Sodoms synder omtalas nämns homosexuella handlingar. När Lot hade besök och män från Sodom ville känna de besökande, har ordet därför ingen sexuell betydelse (som är sällan förekommande), utan männens synd var brott mot gästfrihetens lagar. Jesus, som antagligen kunde mer hebreiska än Leif Carlsson, förstod saken så då han sade (Matt 10:14 —15): ’Om man inte tar emot er eller lyssnar till era ord, så lämna det huset eller den staden [...] det skall bli lindrigare på domens dag för Sodoms och Gomorras land än för en sådan stad’.”

Leif Carlssons svar: ”Berättelsen om Sodom och Gomorra är kontroversiell. Professor Toll har rätt i att Jesus kunde hebreiska bättre än jag. Kanske kan dock bibelöversättaren, professor Bertil Albrektson i Uppsala, hebreiska nästan lika väl som hr Toll? Han översätter: ’Var är männen som kom till dig i kväll. Skicka ut dem till oss, vi vill ligga med dem.’ Hr Toll föredrar en äldre och mindre motbjudande teori, som inte helt förklarar varför det vore så hemskt att be att få träffa två märkliga främlingar — och varför denna visit kunde ersättas av ’två döttrar som ännu äro orörda [...] att göra med dem vad ni vill’.” Lina Sjöberg (2014) menar att ”verbet jada` kan betyda känna, lära känna, veta, få insikt om eller ha sex med, och det är långt ifrån självklart vad manshopen är ute efter”. Merparten översättningar och tolkningar har dock, enligt Sjöberg, uppfattat situationen som hotfull i sexuell bemärkelse. Sjöberg menar vidare att flera alternativa läsningar är möjliga, men själv lutar hon åt sextolkningen eftersom jada i sammanhanget har, som hon uttrycker det, ”tydliga sexuella konnotationer”.  2 känna efter; onanera.


(sym) 1 kuk. ”Kallt ute inga vantar/ käppen står inga slantar.” (Dagrin 1984) ”Då sprang jag upp till mamma och berättade det för henne.— Men det var inte nån riktig, förklarade jag, för det var en käpp, och han kissade inte riktigt, för det var alldeles vitt, sa jag och åt min mat.” (Brøgger 1978) Norsk slang har hun får smake staven (käppen) om en kvinna som blir knullad. I dansk slang finns få kæp; om knull.

Käppen användes också som fallossymbol vid icke verbala frierier. Schön (1996) berättar följande från Klövedal på Tjörn: ”I forna dagar friade de med käpp. Han (friaren) hade en käpp med sig då han kom till stället där han ville ha dottern. Tyckte flickan om honom, så gick hon ut och hämtade in käppen. Då visste han att han var godtagen.” För ett  annat liknande frieri se under kniv. ”Den hårda mörka käppen hade över huvud taget inget skum på sig." (Björnebœ 1967) 2 vifta med käppen; runka.


(so) idiot, tokstolle. "Din jävla käppkines!"


i svordomslika sammansättningar som  käpprätt åt helvete, skogen, fanders, uppåt väggarna. Käpprätt kan också stå ensamt och betyder då alldeles rakt uppåt/neråt.


fornsvenska käär, kiär av fornfranska cher från latinets carus;  att känna kärlek för någon. I uttryck som stört- dö- och blixtkär. ”Hist.: sedan 1420-50.” (SO) "Den första namngivna av dessa var pigan Margareta, som hade blivit 'kär åt ' spelmannen, efter att ha legat intill honom på natten vid inte mindre än tre olika tillfällen." (Västerbro 2025 s 260) "Hon var dökär i mig medan jag inte var kapabel att bli kär, men jag ville inte såra henne och hon var skör." (Kalmér 2024  s 170)


(euf)  ”men kära nån då” som 1 % av de tillfrågade i Lars-Gunnar Anderssons undersökning Varför är det fult att svära? (1977) menade var ett svärord.


(smn) kuk. ”Han håller om hennes höfter, det är hon som vant leder in den käre, hon som stöter och kramar rytmiskt om kuken.” (Blind Date i Din geografi 2006)


(so) kvinna. Från fornsvenska kærling, isländska kerling; bildning till karl; bög, homosexuell.   "Förleden är således karl och den tidigare skrivningen kärling är den kvinnliga motsvarigheten. I den äldre närkingskan — liksom i den dåtida högsvenskan — kallades alla unge män dräng, alla flickor piga. Gift kvinna av folket hette alltid käring, var hon än aldrig så ung. Käring är ju också bildat av kär (hårt k), såsom karl också heter i den äldre närkingskan, och en ogift kvinna — alltså en som ej fått någon kär — kunde aldrig heta käring.” (Saxon 1922) Används idag mest  som nedsättande skällsord i form av käringjävel, skvallerkäring, satkäring och motvallskäring. "Maria Hansdotter skulle ha blivit skälld för kärring av ladufogden i samband med att hon hade sagt till ladufogden att arbetsfolket på gården skulle arbeta i överstens trädgård." (Karlsson A & A 2020 s 44)


(sk) rosengeranium. Förr tog man bort dålig luft i huset genom att ruska om bland växtens skarpluktande blad. Uppgift från Ambrius (2002).


(dial) att sätta eld på en hel ask tändstickor. Jämför käringfis.


(dial)   "ett slags svamp, torr som fnöske och rökandes när den tryckes".  (Ordbok Över Helsing-Dialecten 1841) Jämför käringafis.


(dial) utseende hos gravid kvinna. I ett ålderdomligt skånskt uttryck talas det om att ”någon har fått käringgrimma” och denna någon är då en gravid kvinna vars ansikte förändras så att hon ser gammal ut. Jämför grimma. Uppgift från Byrman (1989).


se horpiskor.


(sym) man som går till andras kvinnor (hustrur).


mindre, vattentät behållare. 1 (euf) potta. Se även nattkärl. ”En händelse inträffade under mina ströftåg i de Wärmländska Finnskogarna. Berättelsen därom skall befria mig från att vidare bevisa hurusom den ifrågavarande klassen [bondeklassen] icke är synnerligen renlig. Vi sofvo alla i ett och samma rum; det var ganska stort. Jag låg i en sängsoffa i ett hörn. Hvarenda morgon uppsteg husmodern — en ung, vacker, mörkhårig qvinna — i deshabillé, och satte sig på en stol framför den öppna eldstaden. Hon höll i sina armar en sex månaders liten unge, som såg ut som en hoptussad fågel. Hon ’höll fram’ denna utan att ens vårda sig om att hafva något kärl under.” (Lloyd 1979; 1871) 2 i olika former vanlig nedsättande metafor för kvinnans könsorgan, något som mannen tömmer sig i. Även om mannens könsorgan. "Kärlen, så omrörda och intensivt upphettade, kokade snart över och släckte därmed elden.” (Cleland 1964/1749) ”Den katolska moralen fordrar nämligen, att allt könsumgänge skall leda till ’ejakulation av den verkliga säden i kvinnans naturliga kärl’...” (van de Velde 1933/1953) ”Om den onaturliga njutningen som jag talade om alldeles nyss inte lyckas tända er, knulla i fittan, gärna för mig, men töm kärlet genast det blivit fyllt...” (de Sade 2009)


fornsvenska kærleker, kiärlek samma som isländska kærleikr och äldre danska kär och lek.  Söderwall (1890) har kärlek, älskog, könsdrift. Kär från fornsvenska kær samma som isländska kærr och danska kær. Ursprungligen från latinets carus. Lek fornsvenska leker; hastig rörelse, kamp, spel m m, samma som isländska leikr och danska leg. Förekommer bl a i fåglarnas parningslekar och fiskarnas fortplantningsakt.

Kärleken utgör själva fundamentet för det mänskliga sociala livets uppbyggnad och uppträder i många former och arter samt omfattar alla sinnesområden. Trots att fysiologer, psykologer och diktare lagt ner stor möda på att utforska fenomenet kärleken, förblir den en gåta. Vare sig man betecknar kärleken som ett patologiskt tillstånd, en hormonell yttring, som en stegring av affektiviteten eller som en fixering till föreställningen om begäret, kommer man inte åt dess väsen. Kärleken består av två komponenter, en fysisk och en psykisk, varvid den ena ständigt griper över på den andra och skapar psykofysiska symtom utan att en differentiering kan göras. Vissa fysiska egenskaper alstrar vissa psykiska anlag och vice versa.

En mycket omdiskuterad form av kärlek är den s k fria kärleken, sexuella förbindelser som är fria från borgerliga eller religiösa skrankor. Genom historien har det alltid funnits en minoritet som i ord och gärning motsatt sig de allmänt borgerliga och religiösa reglerna. I västvärldens samhällen erkändes sexualiteten endast när den inom äktenskapets ramar sörjde för släktets fortbestånd. I vår s k upplysta tid är den fria kärleken mer allmänt accepterad, men det var inte länge sedan röster som doktor Henrik Bergs hördes i debatten kring fenomenet: ”Ser man efter hvad som döljer sig under de vackra talesätten, finner man att ’fri kärlek’ i våra dagar är precis samma sak som den alltid varit: könsumgänge utanför äktenskapet. Man har användt andra ord för att beteckna saken såsom osedlighet, köttets evangelium och liderlighet. I bibeln och katekesen kallas saken för hor.” (1909)

”Hon vet nog vad de gör: de leker ’kärleken’. Det är den lek de vuxna tycker bäst om.” (Säfve 2002) ”Det är byteshandel, precis som min mor säger. Män ger kärlek i utbyte mot sex, och kvinnor ger sex i utbyte mot kärlek.” (Hite 1977) Raggningsreplik: Tror du på kärlek vid första ögonkastet, eller ska jag gå förbi en gång till?


(euf) samlag. ”Jag gick därför till ett ställe där jag kunde köpa kärlekens fröjder för pengar, men med avsky vände jag mig bort.” (Casanova 1936/1700-t) Se även fröjd.


(euf) fitta. ”Trevande med sina heta, små händer/ söker sej ner till hans styvnande lem/ och sedan skötet emot honom vänder/ och för den in uti kärlekens hem.” (Uvén 1967) Se även hem.


ofta kortare sexuellt förhållande. ”Hist.: sedan 1771.” (SO)  "Jag bad att få veta, om hon haft några kärleksaffärer sedan hon skildes från sin make." (Boswell 1951)  "Sluta spionera så svartsjukt på din sons sysselsättningar, sluta kalla honom egoistisk, sluta skälla ut honom för  hans kärleksaffärer, sluta kort sagt med att hitta fel i dina egna nöjen och talanger när du ser dem hos din vackre son." (Apuleius 2024 s 99) Se även affär.


(euf) samlag. ”Hist.: sedan ca 1820”. (NEO) ”Kammarjungfruarna, som med hungriga och häpna ögon beskådat denna väldiga kärleksakt, såg på varandra. Det var alltså så det skulle knullas?” (Jussopov 1983/1920-t)  ”... eftersom Kock inte vedergällt henne för de kärleksakter hon givit honom...” (Helgesson 2003) Jämför akt.


se altare.


se batong.


se venusberg.


(sym) kan bestå av sugmärken*, bit- och rivmärken uppkomna under erotisk upphetsning. Kärleksbetten kan också vara tecken på en omedveten lust att ’märka’ sin partner, så att omgivningen förstår att han eller hon är upptagen. Se även bett.


(sym) knull. ”Jag älskar drottningen/ för hennes skönhets skull/ och skyr bespottningen/ av hennes många knull./ Jag älskar drottningen,/ som härskar i sitt land/ och som i kärleksbrottningen/ fast håller spiran i sin hand.” (Meurling 1973:1) Se även brottning och spira.


(put) här om drogen ecstasy.


(euf) fitta ”Jag knyckte med stjärten och drog samman kärleksfällan för att fånga så mycket som möjligt. ” (Salten 1983) Jämför fällan.


(euf) sexuellt förhållande oftast av tillfälligt slag. ”Hist.: sedan 1699”. (NEO) Se även förbindelse.


(euf) ”Hist.: sedan 1880”. (SO) Se även förhållande.


se grotta.


(sl) bilringar runt midjan. ”Men du höll dig till kaloritabellen va, skämtade Calle för att vibba in Jonnes fåfänga och som en betingad apa började Jonne krafsa sig på kärlekshandtagen.” (Drougge 1997/2003) "Emil grep om sina bägge kärlekshandtag. —Menar du att de här mysiga bilringarna skulle vålla mig bekymmer med hälsan?” (Drougge 1998/2003) Bo Bergman (Sydsvenskan 22/11-2009) menar att "svenskan har direktöversatt det engelska förskönande uttrycket love handles för kelfläsk eller bilringar runt höfterna.”  Och fortsätter han: ”Många andra språk har gjort samma inlån: tyska Liebesgriffe, nederländska liefdeshandvatten, franska poignées d’amour, italienska maniglie dell’amore och så vidare.” Jämför norska elskovshåndtag.


(euf) ha en (kärleks)historia med någon; älska med någon. Oftast, men inte alltid, av kortare varaktighet. "Hist.: sedan 1785”. (NEO) "Många av  mina väninnor, eller mina väninnors väninnor, hade haft en historia med honom, eftersom det verkade som om de aldrig lyckades få någon som räknades, och de talade om honom på ett sätt som verkligen gjorde mig intresserad." (Det oåtkomliga. Vertigo 2022)


se hål.


även kallad kärsex innebär att allt intimt umgänge bör ske mellan två personer som älskar varandra. Helst då i form av en etablerad relation i stil med det gifta heterosexuella paret.


(euf) samlag. ”De är i guldfärg, hänger från en bokhylla och föreställer ’Amor och Psyke’ när de sover och drömmer, lugna och trötta, efter kärlekskampen, fortsätter Sandra. Kärlekskampen? Ja alltså, de har haft samlag, om man säger.” (Antik såpa inspirerar tonåringar, SvD 9/6-2004.)


(fornsvenska kranker; sjuk, svag av tyska krank med samma betydelse.)  ”Hist.: sedan 1805”. (NEO) Stark (sjuklig) längtan efter (sexuell) kärlek. Se även kranker.


sexualliv hos människa och vissa andra djur. ”Hist.: sedan 1794. ” (SO)


(nyo) Nyordslistan (2010) har ”hänglås som ett kärlekspar fäster på någon offentlig plats och låser, varefter nyckeln kastas bort. Symboliserar evig trohet. Från 2007.” Egentligen rör det sig om en gammal österländsk tradition, som innebär att ett brudpar sätter fast ett hänglås med sina initialer på vid en bro och slänger nyckeln i vattnet. På vissa platser låser paren två hänglås i varandra. Enligt legenden varar då kärleken för evigt. Ursprungslandet för denna tradition är Kina. På 1980-talet kom sedan de första kärlekslåsen först till Ungern för att sedan sprida sig vidare till bl a Ryssland, Sydkorea, USA och Italien. Den 12 januari 2009 kom så fenomenet till Sverige och Stockholm när ett par låste fast ett hänglås med sina initialer på Västerbrons högsta punkt och kastade nyckeln i Riddarfjärden.


se madrass.


var ett viktigt område inom trolldomen som kunde användas både i postivt och negativt syfte. Om den egna kärleken inte besvarades sökte man vägar antingen att ändra på det förhållandet eller, om det var omöjligt, att bli kvitt den egna plågsamma kärleken. Det kunde också hända att man uppvaktades av någon vars känslor man inte alls besvarade och därför ville bli kvitt. Med hjälp av magi trodde man sig också kunna utmanövrera en rival. Ibland kunde det också hända att t ex föräldrarna till de inblandade hade behov av magi för att avstyra ett i deras ögon olämpligt parti. Från gamla tingshandlingar kan vi läsa om hur en flicka kunde blanda mensblod i kaffe eller brännvin och bjuda sin utvalde på eller så kunde hon klippa några hår från sin blygd och blanda i en pannkaka. Svett och urin var andra vanliga ingredienser när det gällde att binda någon vid sig precis som blod från fladdermus och duva som redan i antiken ansågs som älskogsdjur. En man kunde få en kvinna att bli kär i sig genom att upphetta ett duvhjärta på ett yxblad. Ju hetare hjärta desto större blev kärleken. Han kunde också fästa en ormtunga i kvinnans kläder eller kyssa henne med ormtungan i sin mun, ibland instoppad i en hasselnöt, vilket kallades att ”kyssa med ormtungenöt”.

I ett småländskt tingsprotokoll från 1770 ges exempel på en grym magisk metod för att vinna någons kärlek. En orm fångades levande och en tråd träddes genom dess båda ögon. Efter det att ormen släppts fästes nålen och tråden i flickans kläder. Flickan skulle då bli trogen och tillgiven och mannen skulle få osviklig potens ”så att han ständigt förmådde förnöja henne” som det stod i sagda tingsprotokoll.

Kärleksbringande örter var t ex nattviol, libsticka, kärleksört, styvmorsviol och femfingerört. Andra kärleksmedel fanns tillgängliga på kyrkogården i form av t ex döingeben och kyrkogårdsmull. Att hälla brännvin i munnen på en död, en dryck som man sedan bjöd den älskade på var en framgångsrik metod liksom att stjäla en oblat vid nattvardsgången och placera den obemärkt någonstans i den tillbeddas kläder.

Metoder för att döva kärleken fanns också som t ex att strö ”dödsand” på vägen där de älskade gick eller så kunde man kasta ett ben mellan dem eller smyga in lite av den enes torkade avföring i den andres mat. Den vanligaste metoden var dock att ” sätta ner” en person så att denne inte kunde bli gift. Det kunde gå till så att den tollkunnige skrev offrets namn på en träpinne och tryckte ner den i marken helst tillsammans med en lock av den drabbades hår. Förbannelsen hävdes först när pinnen togs bort eller hade ruttnat. Under tiden ansågs den nedsatte vara gift med t ex ett träd eller en källa och inte vara tillgänglig för annat giftermål. Ett nedsättande kunde hävas också genom att t ex läsa den kristna bröllopstexten baklänges men då måste den som läste först att funnit platsen där pinnen nedsatts för annars hade läsningen ingen verkan. Uppgifterna hämtade från Schön (2004).

Så här skriver Inger Ingmansson i en Understreckare i SvD 2 april 2011: ”Som kärleksdrog och våldtäktsmedel är det få växter som gör spikklubba, Datura stramonium, rangen stridig. En 1600-talsförfattare skriver: 'Med fruntimmer kan likaså mången man göra alldeles som han behagar och få ut mycket, ja allt, av dem. Därför tror jag inte att det finns en skadligare ört på jorden, med vilken man kan utföra så många ondskefulla saker som den naturligaste sak’. "  Och i Lust och lidande (1968) skriver Matts Bergmark att spikklubba var ’ett infernaliskt medel i händerna på bordellägare, avsigkomna skökor, vällustingar och fräcka flickförföljare.’  Med insmugglade blad och frön i mat och dryck har kvinnor ’med öppna ögon och förblindad själ’ apatiskt låtit sig bli våldtagna.”


(sym) kuk. Mobil; rörlig hängprydnad.


(smn) kvinnligt  könsorgan.


se muskel.


(sl) se mussla.


(sym) kuk. ”Hon tog till sig grabben och satte med ett enda knyck in hans kärlekspant i portmonnän* och låste in den där.” (Salten 1983)


(sl) kuk. ”Det var en otroligt lång och smal kärlekspelare och påfallande vit.” (Salten 1983) Se även pelare.


se påle.


(sym) fitta, fitthår. ”Hon fick ta av sig och sätta sig grensle över furstens knä med kuken som en blomstrande pion* i sin lilla kärleksrabatt.” (Jussopov 1983/ 1920-t) Jämför rabatt.


(euf) prostituerad, hora. Samarit  kallas en osjälviskt hjälpsam person och i bibeln talas det om "den barmhärtiga samariten" (Lukas 10:30) som tar hand om en man som råkat i röverhänder.


se snabel.


efter engelska love seat. Plats för intim samvaro. ”I Storbritannien gör många det på bio. Platserna längst bak är ofta ockuperade av kärlekstörstande, som tämligen oblygt ägnar sig åt intim samvaro. På biografen Prince Charles Cinema vid Leicester Square i London kan de ta plats i särskilda kärlekssoffor love seats. En liten gul ask med två kondomer ingår i biljettpriset.” (Bengtsson 1993)


(sym) orgasm*. Spasm= kramp.


förspel som enligt Kahn (1944)” fyller två funktioner. För det första kan de båda kontrahenterna genom kärleksspelet komma underfund med om de passa att bilda ett par och för det andra förbereder de under detsamma parningen.” Se också spel, spela.


(sl) kuk. Se vidare under spjut.


(sym) kuk. ”Oh, himmel! flen flämtande flicka./ —uggedi gnuggedi gnut—/ Min Gud, vilken kärlekssticka!/ Åh, måtte det aldrig ta slut!’/ Och djäknen han stånka’ och tjörvla’/ och staken gick bugglig i bälg./ Så började framänden snörvla,/ mens baken knöt till som i svälj.” (Tovoté & Ploski 1983) Jämför sticka.


(euf) intim samvaro. ”Ibland har vi fyra kärleksstunder per dygn ibland tre.” (Hite 1982) Se även stund.


(sl) svacka; fördjupning i mark. Här om kvinnans könsorgan.


se tunnel.


(euf) åtrå*. "Jag struttade fram och tillbaka och betraktade mig såsom en riktig kämpe, som kunde släcka en dams kärlekstörst fem gånger på en natt." (Boswell 1951)


(euf) glädjeflicka*, prostituerad.  ”I London är släktet ganska väl bekant under namn av Ladies of pleasure och på bulevarden i Paris har jag hört dem kallas Femmes d’amour, på svenska kärleksungar.” (Wallenberg 1781/1960) Se även unge.


(euf) klitoris. ”Lätta suckar av vällust kom över hennes läppar, och då jag gick till definitivt angrepp mot ’kärleksväktaren’, som stod rakt upprätt som ett ljus, klamrade hon i extas händerna kring min nacke, skrek högljutt och lade benen i kors på min rygg.” (Harris 1965/1900)


se rin-no-tama.


1(sym) klitoris. ”Slemmet rann över boksidorna, jag sökte efter kärnan men hittade den inte.” (Blå 2007) 2 (vb) kärna runt; knulla.  "... det spelar ingen roll hur mycket den stackars jäkeln än får för han drömmer om nästa dags kissimurra till och med när han kärnar runt i dagens." (Roth 1969) Kärna i betydelsen framställa smör av grädde i en kärna  genom att föra  en stav i kärnen (kärlet) upp och ner.


(sym) fitta. Se även hus (3).


gammalt folkligt ord för röksvamp. Kallas också fessopp och vargfis. Även kärringafis, kärringbrasa om att sätta eld på en hel ask med tändstickor.


se kärleksideologin.


(åld so) kätta, kättare står dels för en  person som inte följer den rätta kristna tron, en ogudaktig människa, men kättare  kan också, enligt Karlsson A & A (2020 s 104), vara en person som gjort sig skyldig till blodskam (se do). Och från samma källa: "Bengt Troedson i Våxtorp var rejält irriterad på nabon Gudmund. - Du springer som en kätta, menade Gudmund. - Vad är detta för kätte-snack? undrade Bengt." (s 103)


(åld so)  ”om kvinna som begått incest*”. ( Falk 2011)  Person som avviker från kyrkans officiella lära. SO har kättare av fornsvenska kæte; ysterhet, lättsinne bildning till kåt och ”hist.: sedan ca 1385”. Fornsvenska kättare från lågtyska ketter  till grekiska katharos; ren, obefläckad.


1 (åld) kättjefull person. Jämför kättja. 2 hala kätting. Se under spy.


sexuell åtrå. Ombildning av fornsvenska kate; ysterhet, lättsinne. Bildat till kåt. Kättja ”hist.: sedan 1615”. Kättjefull ”hist.: sedan 1685”. (SO) ”Det var den gamla ungmöns sterila och fuktiga kättja vid åsynen av andras kärlekslycka.” (von Krusenstjerna 1933/2004) ”Du har uppstått ur en droppe av den skummande, avskyvärda kättjan. Du har trätt ut i livet genom den otäcka öppningen mellan exkrement och urin.” (Linné 1968) ”Sädan reeter dieffulen samma okyske menniskor til en sådan lust och käti, at them klijar i kroppen,...” ( Erik Johan Prytz Magia Incantatrix, 1632) "Hon som underkastade sig mina kättjefulla famntag* var en ung flicka från Shropshire, endast sjutton år, mycket täck, hon hette Elisabeth Parker. Stackare, vilken sorglig tillvaro!" (Boswell 1951) Se även kåt.


(dial) "honkattsurin" (OFVG)


(sl) käften, håll käften! Förekommer ofta i chattform.


(dial) känna sig kräkfärdig, ha kväljningar. Så här besvarar Anna Westerberg, Institutet för språk och folkminnen, en fråga från Tobias om varifrån ordet  tjajes kommer (Språktidningen 3/2025 under rubriken F+S (Frågor och Svar): "Ordet  du undrar över  förekom i svenskt skriftspråk på 1600-1700-talen och finns därför med i Svenska Akademiens ordbok där det stavas köjas." Hon berättar också att köjas finns belagt  i så gott som hela Norrland och uttalas på de flesta håll med ö dvs som tjöjes men  kan i tex norra Västerbotten och Norrbotten  låta mer som tjaijes, tjäijes, tjåijes eller tjoijes  Enligt Anna Westberg är "ordets ursprung ovisst, men skulle möjligen kunna vara ljudhärmande".


se göjas.


(sl) innebär att två hundar av bra ras korsas. Se även avla.


(nyo) omskärelse* av pojkar av någon som inte är medicinskt utbildad. Kan ske hemma på köksbordet. Se vidare MKS.


se kylla.


(sl) nedsättande om homosexuell man.  Ordet köl är fornnordiskt med ursprungsbetydelsen något krökt, medan efterleden svin egentligen hette svill och är detsamma som syll. Det rör sig om den planka som löper parallellt med kölen.


fornsvenska kyn; släkt, art, slag. Gemensamt germanskt ord besläktat med latin genus; slag, art. Till en rot med betydelsen avla, föda. Samma ord som engelskans kin. 1 cunnu(s)* påträffat i lexikon från 1712. ”Pierre hade älskat hennes obscena gång, hennes naiva blick, hennes berusande svullenhet, hennes jungfruröst. Några nätter hade han älskat detta vandrande kön, detta ambulerande sköte som var öppet för alla.” (Nin 1990) ”På sistone tycks kvinnorna ha blivit lite generösare, i och med att de försett sitt kön med blixtlås.” (Brøgger 1974) 2 kuk. ”Blev fuktig i trosan av att betrakta bankomatkön./ Ser inte kön för alla kön./ Har visst fått klitoris/ utsmetad över hela hornhinnan.” (Morelli 1991) ”Men hon horade mer och mer. Hon mindes sin ungdom när hon horade i Egypten, och hon upptändes av begär efter vällustingarna där med kön som åsnor och säd som hingstar.” (Hes 23:19—20, Bib 2000)

”När de mikronesiska mödrarna runkade sönerna var det inte bara för att påskynda könsmognaden. Den ceremoniella och ganska hårdhänta smekningen troddes också göra könet längre och kraftigare.” (Whilde: Les extrêmes se touchent. Subaltern 3/2006) 3 tredje könet; manliga homofiler och fjärde könet; kvinnliga homofiler. Detta för att visa på den diskriminering som homosexuella utsätts för. Första könet består av män och det andra könet av kvinnor med heterosexuella böjelser. Det talas också om de homosexuella som ett samlat tredje kön: manliga homosexuella är kvinnor i manskroppar och kvinnliga homosexuella är män i kvinnokroppar.


1 (sl) (hårt k) hora, sköka.  (Svahn 1999)  Även om flicka. (Kotsinas 1998) Jämför kona och avköna. 2 i transkretsar innebär köna att tillskriva någon ett speciellt kön. "Folk förutsätter omedelbart att jag är maken och Meera min fru. Men jag ser det inte så. Min partner är min partner och det finns ingen anledning att köna vårt förhållande." ("HBTQ-personer diskrimineras i Nepal - trots juridiskt skydd." SvD Idagsidan 4 augusti 2022)  Se även tansvestit.


(sl) knull, orgasm och om något så skönt att man blir kåt. Graderas i hel- och halvkönis. ”Det var en halv könis”; om att pissa när blåsan är sprängfylld.


latin actus; handling.  ”Hist.: sedan 1903”. (NEO)  "Tanken var att de båda rikena skulle flätas samman i könsakten: när makarnas kroppar förenades skapades nämligen mellan dem ett livslångt band som inte gick att upplösa." (Bagerius 2017) Se även akt.


(euf) könsorgan. ”Den manliga och kvinnliga könsapparaten förhålla sig till varandra som en skulptur till den gjutform i vilken den är gjuten.” (Kahn 1944) Se även apparat.


(sl) där atlet står för (mans)person med stor kroppsstyrka. Man med stor potens*. Kahn (1944) beskriver några dylika köns- eller sexatleter*: ”En pastor har under ett tolvårigt äktenskap tre dagliga samlag med sin fru. En annan man har samlag ända upp till 18 gånger om dagen med sin fru. På bordeller har man haft besökare vilka på en natt avverkat hela personalen. Vid Ludvig XV:s hov levde prins Conti som brukade låta var och en av sina älskarinnor skänka sig ett litet ’minne’. I den samling han efterlämnade ligga 800 dosor och 400 ringar och på var och en står prydligt damens namn ingraverat.”


se under buske.


(sym) ”Idag ansöker cirka 50 personer årligen om att få korrigera sitt juridiska kön i Sverige. Cirka 1/3 utgörs av KtM [Kvinna till Man] och resterande del MtK. Det är Socialstyrelsens rättsliga råd som godkänner såväl ett juridiskt som ett fysiskt könsbyte.” (Ottar 1/2012) Se transsexualitet.


(euf) ”Hist.: sedan 1795”. (NEO) Ofta i förbindelsen kvinnlig eller manlig könsdel. När rymdskeppet Pioneer 10, år 1973, skickades upp i en oändlig bana i rymden hade det med sig en hälsning från jorden. Den bestod av en aluminiumplatta med en bild av ett naket par. Pryda amerikaner i ansvarig ställning såg till att bilden censurerades genom att kvinnans könsdel togs bort. Vilka problem kommer inte detta ingrepp att förorsaka eventuella utomjordiska varelser, när de ska försöka lista ut hur jordmänniskor fortplantar sig?  ”Den härd, där sjukdomen förvärfvas, utgöres gemenligen af könsdelarna hos fala* kvinnor, som ofta inom några få timmar hafva umgänge med flera olika män.” (Kress 1905) "Jag beslöt att vara glad så länge jag kunde; snart nog skulle jag få se huruvida könsdelarnas lede fiende åter hade segrat." (Boswell 1951) Fiende  hänsyftar här på syfilis*. Se även under del.


(lat) cupiditas; varaktig lust till sexuella handlingar. Könsdrift ”hist.: sedan 1810”. (NEO) Könsdriften förutsätter förekomst av könskörtlar, vars inre sekretion från och med könsmognaden orsakar ett psykiskt spänningstillstånd efter olika former av sexuell aktivitet som utmynnar i orgasm och åstadkommer avspänning. Könsdriften varierar individuellt och når strax efter puberteten full styrka. Enligt Kinsey är könsdriften som starkast hos mannen i 15—20-årsåldern och hos kvinnan ett tiotal år senare.

I boken Ungdomssexualitet (1948) fastslår Johan Wintzell att ”en människa som i mogen ålder saknar könsdrift är en krympling”. Wretlind (1905) talar om förvänd könsdrift i samband med homosexualitet. ”För det är alldeles normalt att en man inte kan kontrollera sina drifter, ja, eftersom han ’av naturen’ är utrustad med så märkvärdigt många sådana, att det absolut MÅSTE gå ut över något, c’est la vie...” (Brøgger 1974) ”Vi lovade att gifta oss med varandra, följde våra drifter, och grevedottern, som var aderton år liksom jag, blev havande.” (Casanova 1936/1700-t) 1933/2004) Enligt Uarda-Akademiens Ordbok (Lund 1998) står könsdrift (lmo)  för "förlöjligande av personer tillhörande ett visst kön (vanligen det motsatta)." Se även sexualdrift.


grekiska dysfori; olust, nedstämdhet.  ”Ett psykiskt lidande som orsakas av att det kön man registrerades som vid födseln inte stämmer överens med ens könsidentitet." (Olbers Croall 2016) "En typisk patient är numera en tjej med autismdiagnos, och många har psykiatriska tillstånd som ätstörningar och adhd." (Paulina Neuding: En pojke i klänning behöver inte vård. SvD 12 september 2023)  År 2018 diagnostiserades 5841 personer  med könsdysfori.


(åld) ”träda i könsförbindelse med någon”; ha ett förhållande med någon. ”Med prostituerad förstår man en person, man eller kvinna, som vanemässigt skaffar sig inkomster genom lösa och tillfälliga könsförbindelser.” (Eriksson 1939) ”Senare medger Karin också att hon ’stått i könsförbindelse’ med en av de militärer som kommit till stugan och bjudit dem på kaffe.” (Dahlgren 2013) Se även förbindelse.


(euf) prostitution*. ”Hist.: sedan 1982.” (SO) ”Här finns inget trolovande, eller lägrande under äktenskapslöfte eller fästefolksförhållande — det handlar om könshandel.” (Helgesson 2003) Se även handel.


se under pubes.


(nyo) enligt NyS (2015) "medicinskt och kirurgiskt ingrepp för att ändra en persons kön".  Sverige var 1972 först i världen att ge laglig möjlighet att få nytt juridiskt kön och könskorrigerande behandling inom sjukvården. Se även transsexualitet.


(sym) köp av sexuella tjänster från en prostituerad.  Nyordsboken (2000)  menar att ordet dyker upp första gången 1982. ”Förmodligen har dessa frigjorda damer i sin skyddade burgna miljö aldrig tagit en hederlig hora i hand eller fört en dialog med en könsköpare.” (SDS 5/12-1982) ”De ska inte smeka mig utan använda mig. De ska förstå att de köper en vara, och att jag levererar den. De köper min kropp. De köper inte mig.” (Brask 2007) Se även torsk.


(sl) knulla.


(euf) Uppslagsbok i Sex (1966) har ”beteckning för samlag eller samlagsliknande handlingar som uttryck för ren könsdrift, utan samband med kärlek, ofta med en tillfällig partner, ögonblick av njutning och utlösning för pockande drifter, tillfällig befrielse och harmoni för stunden”. Se även lek, leka.


se kön och lem.


se könsumgänge.


(euf) kroppslig aktivitet kopplad till könsdriften*. Könsliv ”hist.: sedan 1884”. (SO) ”Borgerskapet går till sängs i hygglig tid, och barnrikedomen dokumenterar att det könsliv man ogärna talar om frodas i högsta välmåga. Damernas nattdräkter — om nu modet skall följas också på denna punkt — verkar dock knappast till fromma för det äktenskapliga samlivet. I tidningarna annonseras nattlinnen, så omfångsrika och volangprydda, att de kan tjänstgöra som en ny bastion som måste besegras innan man når in till realiteterna.” (Nørgaard 1966) "...och så ett par mörkgråa, icke stora ögon, vilkas grumliga glöd häntydde till ett starkt könsliv, liksom något för henne karaktäristiskt vällustigt dröjande i gång och rörelse, i ord och blick." (Hansson 1987) Se även under sexualliv.


(sym) lukt från könsorganen. "Vinden slet och drog i hennes rödlätta hår, hennes ansikte var vått, om av saliv eller tårar var inte lätt att veta, och det stod en intensiv könslukt omkring henne." (Gustafsson, L 1986 s 381) Se även lukt.


(nyo) ”blygdläpp*”. (SAO 2013) "Den svenska konstnären Ylva Maria Thompson (f 1960)  har genom sin konst kommit att bidra med bilder av fittors mångfald. Utställningen Anonyma Exibitionister innehåller 100 avgjutningar av lika många anonyma kvinnors yttre könsorgan... Avgjutningarna uppställda bredvid varandra visar på den stora variationen i vulvautseendet med stora och små blygdläppar,  eller könsläppar som de också kan kallas om man inte känner att det är något att blygas över, om vartannat." (Fittskrift 2021 s 39) Se även under läppar.


(sym) arsle, rumpa. ”Galning! spammade den gräslige Almblad när den vemodige Aeger dök sin hammare in i hans pigga könsmixer.” (QuakeNet Log 1 juni 2006)


utvecklingsstadium då könsorganen börjat producera könsceller och individen blir fortplantningsduglig. Ordet ”hist.: sedan 1855”. (SO) ”De unga böra få klart för sig, att könsmognaden åtföljs av en kroppslig och själslig utveckling, som i vissa hänseenden tarvar större varsamhet och hänsyn de båda könen emellan än tidigare. Pojkarna kunna t ex ej längre på samma sätt som tidigare leka och brottas med flickorna.” (Handledning i sexualkunskap för lärare i folkskolor, 1945.) Se även pubertet.


föremål för könslig (sexuell) lust, sexobjekt (se do). Ordet belagt i svenskan sedan 1960-tal.


se fula ord.


av kön och grekiska organon; verktyg, redskap. Se även organ.  ”Kroppsligt organ som används för släktets fortplantning” (Svensk Ordbok 1986). ”Hist.: Sedan 1807”. (NEO) Könsorganen är olika för man och kvinna, hane och hona. Den franska författaren och filosofen Simone de Beauvoir (1908—1986) menar att ”mannens könsorgan är enkelt och rent som ett finger” medan ”det kvinnliga könsorganet är för kvinnan själv hemlighetsfullt, dolt, smärtfyllt, slemmigt, fuktigt. Varje månad blöder det, ibland är det genomdränkt av fukt, det lever ett hemligt, farligt liv”. (Det andra könet,1949)

Hos kvinnan skiljer man på inre könsorgan (t ex slida, livmoder) och yttre könsorgan (klitoris och blygdläppar). Aage Brandt (1993) talar om ”de kroppsdelar som döljer sig i underbyxorna”. Mary Jane Sherfey menar i sin The Nature and Evolution of Female Sexuality (New York 1973) att ”Man kan säga att kvinnans yttre könsorgan ser ut som mannens under förutsättning att penis skurits upp i hela sin längd längs undersidan och att samma snitt gjorts genom pungen.” ”Jag ville komma henne närmare genom att berätta att statyn (Poseidon på Götaplatsen i Gbg) hade ett så oproportionerligt förkrympt könsorgan därför att stadens styresmän, på den tiden då statyn inköptes, hade tvingat Carl Milles att förminska havsgudens penis till en flisa i brons i sedlighetens namn.” (Hesslind/ Zjuchovitskij 1989)

Ordet organ kan vålla vissa problem, inte minst då i engelsktalande länder där ordet också kan betyda orgel. ”En kvinna tillfrågas i rätten om en man fört in sitt organ (his organ) varpå hon svarar: — Det var mer likt en flöjt, ers nåd.” ”Ansiktena jag såg fäste jag mig inte vid, istället var det hela ett slags kukarnas parad. Här fanns långa, korta, grova, skrovliga, sidenlena, håriga, gleshåriga kukar, långknullare, snabbknullare, buklandare, bakifrånknullare, störtdykare och smidiga dansörer, sträva taskar, lena taskar: en hel pluton könsorgan kort och gott.” (Ehnmark, Kärlek 9/1968)


se paket (2).


(nyo) efter engelska sex party. En ny trend i USA som handlar om en jättefest där det väntade barnets kön avslöjas inför blivande föräldrar, släkt och vänner. Källa Nyordslistan (2010).


(sym) av put; något runt och utputande. ”... fattade han Patricks lagom grova, solbrända hand och la den bestämt på sitt längtande, sprängande könsput i jeansen.” (Wahl 2004)


(sl) musik med vulgärt, provocerande texter. Musikerna framträder ofta anonymt.


(euf) penis. Se också rulle.


smittsamma sjukdomar som överförs i samband med könsumgänge*. ”Hist.: sedan 1884”. (SO) Begreppet könssjukdom uppträder först mot slutet av 1600-talet, när syfilisen börjar härja runt om i Europa. Ett annat namn för könssjukdomar är veneriska sjukdomar, av latin Venus, genitiv Veneris; egentligen behag, kärlek, och därför också om kärlekens och skönhetens gudinna i den romerska mytologin. Veneriska sjukan förkortas ibland VS, som i följande förklarande PS i ett brev från en man till en kvinna, någon gång under 1800-talet: ”PS VS DS.” Detta apropå en passus i brevet där det talas om franska sjukan. ”Född me franska sjukan, den blir aldri frisk, kraxar Qvarzell.” (Kallenberg 1999) "I dag började jag känna oförklarliga förebud om oväntade bekymmer,  en lätt sveda i de delar av min kropp, som äro helgade åt Cupido*, mycket lik den åkomma varmed Venus*, när hon är onådig, sätter sig i sinnet att plåga sina dyrkare." (Boswell 1951) Och från samma källa: "Jag har endast fått en flytning genom att jag retat dessa kroppsdelar alltför starkt med överdriven älskog. Och dock — dessa fördömda sting av smärta, denna brännande  sveda och detta mörkfärgade, otäcka var utgöra de starkaste bevis på smitta."

Helt i linje med detta hemlighetsmakeri är också hemliga sjukan för VS. Frankrike och det franska förknippas ofta med syfilis. Förutom franska sjukan talas det om att ha fransoser, franska kopporna och franska mässlingen. " Herre Gud, vad min Fransos,/ Röd och vacker som en ros,/ Önskar av likören finna,/ Av det röda, Fru Värdinna, /Sött som skönsta lingonmos." (Carl-Michael  Bellman [1740—1795] dikt till Elisabeth Westman)

Att det franska kommit att skylta i sammanhanget kan troligen förklaras med att det är grann- eller fiendefolk till Frankrike som ligger bakom namngivningen. Det var nämligen vanligt att man kallade denna fruktade och onda sjuka med namnet på fiender och hatade grannar. Sjukdomen uppträdde i större spridning i Europa mot slutet av 1400-talet och då först bland de franska trupper som under Karl VIII:s ledning belägrade Neapel åren 1494—1495. Det låg då nära till hands att fransmännen kallade sjukdomen för napolitanska sjukan. Senare kom den också att kallas tyska eller italienska sjukan i Frankrike. Tyskarna svarade med att kalla den fransosen. Portugiserna döpte sjukan till den kastilianska, turkarna kallade den kristensjukan och de kristna i Främre Orienten benämnde den turksjukan. Japanerna talade om den kinesiska lustsjukan. I Norden användes tidigast ordet pocker, efter den tyska motsvarigheten pocken (eg koppor) som syftar på de utbredda koppliknande hudutslagen vid sjukdomen. På engelska finns uttrycket great pox för syfilis, något som tyder på att man ansåg syfilis vara en svårare sjukdom än smittkoppor (small pox).

"Han (Linné) fick en del av sina skrifter tryckta på latin. Han blev också riktigt doktor och for så hem igen. Vid sin första praktik i Stockholm blev han läkare åt en del svenska lebemän, som fått fransosen, veneriska sjukdomen. Han blev kallad drypardoktorn." (Lo-Johansson 1968) Se drypare.

Först under senare delen av 1700-talet kom ordet syfilis mer allmänt i bruk i vårt land. Ordet och namnet  kommer från latinets sus; svin och grekiskans philos; vän.  Ordet lär ha uppträtt första gången 1530 och då i dikten Syphilis seu Morbus Gallicus av italienaren Girolamo Fracastoro. Huvudpersonen i dikten är herden Syphilus. Denne förlorar hela sin hjord pga en svår torka och manar folket till uppror mot solguden Apollon. Denne tar illa vid sig och straffar den uppkäftige och hela folket genom att ge dem den sjuka som sedan ska komma att bära herdens namn. En nymf erbjuder de drabbade ett verksamt botemedel i form av ved och harts av gujakträdet. Detta kallades förr i svenskan pockenholst och fransosenträ.

Syfilis kallas också hård schanker. Schanker kommer av franska chancre; kräfta, kräftsår, från latin cancer med samma betydelse. I slang talar man om sy, syff(e) eller fille bl a hos Thesleff (1912). ”Jag tittade på min kuk och den såg lika oskyldig ut som vanligt. ’Kom inte och säg mig att du har fått syffe’, sa jag och höll den i min hand och kramade den ett tag i händelse jag skulle få se något var spruta ut.” (Miller 1956) ”Min farsa var så djävla upprutten av syffe så att han måste våldta till och med morsan. (Göring 1962)  För en intressant syfiliskoppling se under Mercury.

Kotsinas (1996) har med fillemosis med tidsangivelsen 1946 och Berg (1924) har det idag helt bortglömda sofilovis, men då ”allmänt använt om syfilis. Vitsigt om syfilis är akademisk skräddarexamen, sy-fil-lic, medan det om könssjukdomar i allmänhet heter att någon har kört med eller åkt på skit eller än värre råkat ut för tyska klockspelet, ha fått flera könssjukdomar samtidigt. ”Vet du att Augustsson har avlagt akademisk skräddarexamen? —Hur så? — Han har gått å fått sy-fil-lic.” (Ohlmarks 2004)

Under 1500-talet var syfilis den helt dominerande könssjukdomen. I den mån gonnorré och mjuk schanker förekom ansågs de vara varianter av syfilis. Sjukdomen kallades också ibland för  den store imitatören. Först mot slutet av 1800-talet insåg man att det handlade om tre olika könssjukdomar.

Thyresson (1991) tar upp några äldre (1700—1800-tals) synonymer till syfilis. I folkmun heter det den fula, leda, stygga, illaka och farliga sjukan. Andra lika talande synonymer är skammens sjuka, saltfluss, självfrätsår, halsondska och kräfta (kräveta). I novellen Messling av Gerda von Mickwitz sägs den stackars syfilisdrabbade kvinnan lida av mässling.

Ibland namngavs sjukdomen efter vissa orter som drabbats värre än andra t ex Marhultsjukan, Skärgårdssjukan och Burträsksjukan. Uttrycket grannlåtssjukdom finns upptaget som familjärt för venerisk sjukdom hos Dalin (1850—1853) och som eufemism i SAOB. Danskan har svogersyge förr flitigt använt främst i finare kretsar. Också dialektala beteckningar förekom. Thyresson nämner småländska laja och fänrikssjukan, dalska kjorr, bohusländska fattigmanssjukan och rotsubben, skånska uting, västerbottniska pultra och samiska pojta wanka (penissjukan). Teratologen (1998) talar om att stävja saltflussen med förklaringen: ”syfilisens tredje och sista stadium, om man har tur.”

”Las Casas, denne bekante spanska präst, vet också att berätta om, huru syfilis uppstått. Han säger nämligen, att Hispaniolas (= Haitis) manliga invånare voro nästan impotenta, när spanjorerna anlände dit, och att kvinnorna af denna anledning skulle hafva varit så mycket mer begifna på könsnjutningen; de hade brukat fånga moskitos och låtit dessa sticka sina män, medan de sofvo, i lemmen för att denna skulle svälla och männen däraf skulle känna sig manade till att utöfva samlag. Insektens giftiga styng, orenlighet och det heta klimatet skulle då hafva framkallat elakartade och smittosamma sår äfven hos kvinnorna, från hvilka sedan smittan öfvergick till de intet anande spanjorerna.” (Kress 1905)

Gonorré (i sl gonne) kommer av grekiska gonnorrhoia; sädesflytning, bildat av gonos; säd, och rhoia; flytning. Av misstag trodde man nämligen att den vätska som avsöndras vid sjukdomen var sädesvätska. Det är också sjukdomens ”flytande” förlopp som går igen i de flesta slangord och eufemismer kring gonorré. Vi har t ex dröppel, tidigare (bl a under 1700-talet) även drypel. Troligen från lågtyska dröppeln; droppa, och besläktat med drypa. Berg (1924) har drypare; dröppel, från 1879. Drypa är nära besläktat med droppe. ”Jaha, men att börja krig för att ordna upp något som är galet är lika snillrikt som att gå till en hora för att bli av med en drypare.” (Mailer 1982/1948) ”När jag morgonen därpå kastade vatten upptäckte jag till min stora skräck en gulaktig flytning och satte mig förbryllad ner. Jag hade fått en drypare.” (Mitt erotiska liv I 1967) ”D är Dröppel Dystra Dagar följa/ när från frun du saken söker Dölja.” (Tankekorn) "Men när jag kom hem, började ledsamheterna. Alltför, ack, alltför uppenbar var Signor Gonorrhea." (Boswell 1951)

Gonorré yttrar sig bl a så att från urinröret eller slidan avsöndras ett gulaktigt var, någon gång i så riklig mängd att det droppar. Därav slangordet droppa för sjukdomen. Fukt (sl) associerar också till varflödet, liksom snuva, t ex  vara snuvig  och  snor på veken. Den gonorrésmittade kan drabbas av slangens flugor i trumpeten, rost i torpeden och lanterna på klyvarbommen. Han kan också pissa taggtråd, lida av hög knäskada eller åka på banditkatarr. Den brännande smärtan i samband med sjukdomen ger också det logiska namnet brännsjuka. Bland övriga könssjukdomar kan nämnas mjuk schanker* eller ulcus molle (mjukt sår) på latin. Thesleff (1912) har finkel på sjattan om fenomenet. Klamydia*, förorsakad av mikroorganismen Chlamydia trachomatis, som ger upphov till inflammation i könsorganen. Se även under AIDS.

Många försök har gjorts för att maskera de skamliga könssjukdomarna. Som i följande skildring från en korrektionsanstalt, en av de förskönande omskrivningarna för könssjukhusen: ”På manliga avdelningen kom fästmör och fruar upp och satt där den stadgade tiden, men visste likväl inte, att deras män ’slarvat’. De trodde på sagorna om eksem och blåskatarrer och njursjukdomar. De dygdiga flickorna, som satt där en stund vid sängarna, trodde på lögnerna om ’hudsjukdomen’. De trodde så villigt på ’eksemen’. Alltjämt fanns det gott om folk, som trodde de veneriska sjukdomarna kunde uppkomma genom ’drömmar’.” (Lo-Johansson 1935/1978)


ordet ”hist.: sedan 1992”. (SO) Se vidare KKS och MKS.


(nyo) "när könet tillfälligt tar över känslolivet och förnuftet”. (SAO)


(euf) impotent, impotens* bl a hos Wretlind (1905) och Olsen (1950).


se könsumgänge.


(euf) samvaro mellan könen. Tidigare ett av de mest använda och gångbara orden i samlagssammanhang.  NEO har ”hist.: sedan ca 1875”. Seved Ribbing (1915) citerar hygienikern M Rabner: ”Det är från sanitär ståndpunkt alldeles icke nödvändigt för alla människor att hava könsumgänge.” Henry Olsen menar i boken Man och Kvinna (1950) att ”könslig samvaro eller som man i dagligt tal brukar säga: könsumgänge — förutsätter att det skall finnas en varelse av samma art, men av motsatt kön till disposition för tillfredsställande av behovet när detta visar sig.” ”Ju mer man resonerar om könsumgänget, desto mindre njutning får man ut av det — i god prosa är det ju också så att undertexten berör en mer än själva texten.” (Hesslind/Zjuchovitskij 1989) ”Jag är för gammal för att försvara min avkomma, alltså tillåter hon mig inte att idka könsumgänge.” (Wahl 2004) Se även umgänge.


se kondylom.


(lmo) blekingska för Jönköping enligt folkmun.se.


(sym) svenska för transgender  t ex transsexuella*. Ordet ”hist.: sedan 1997”. (SO)


(åld so) prostituerad. "Hon skällde Gundel för en 'kiöffue-fitta' . Det  gamla danska ordet kiøffue betyder helt enkelt köpa. Andemeningen blir då att smedhustrun anklagade Gundel för att vara prostituerad." (Karlsson A & A 2020 s 31)


(euf) prostituerad. Tomas Söderblom i Lund (f 1962) berättar att han omkring 1990 mötte en studiekamrat från Sjöbo: ”Han frågade vad jag gjorde för dagen och jag berättade att avhandlingen (Horan och batongen, min anm BgD) ännu inte var klar. Han utbrast då med grovt dialektalt uttal: ’Du håller bara på med dina köpefruntimmer!’ dvs ’köpefruntimmer’; prostituerade som man betalade för köpesex."  "hellre skulle hon 'kallas din köpta kvinna än hans kejsarinna'." (Västerbro 2025 s 112)


(dial) konstgödning. (OFVG) Jämför påsaskit.


(sl) uppmaning att inte tveka att ta för sig, inte minst sexuellt, så snart tillfälle ges. Se även tjur.


1 (matros slang) gå, flanera; om nattflickans promenader. (Danielsson 1914) 2 (sk) sladdra, prata skit. 3 köra buss, köra porslinsbuss, Gustavsbergsbuss, Göteborgsbuss; spy, kräkas.  Man håller i toastolen som om den var en stor ratt. 4 köra blankt; knull utan gummi. 5 köra scout; vara utan underkläder. Jämför amerikanskt och franskt.


(sl) 1 köra in en brud och köra över en tjej. Även köra kör och köra kuk. I samtliga fall är det fråga om snabba, hårda och känslolösa knull där kvinnan reduceras till ett hål. ”Jag gissar att du körde kör med Anita?” (Hörstadius 1995) Jämför köra blankt eller köra med blanka vapen; knulla utan skydd. ”Det dumma var att Sam gifte sej med henne. När man kan köra över ett fruntimmer utan att vifta med en vigselring, så tjänar det ju inget till att greja med bosättning å sånt.” (Mailer 1982/1948) ”Inte så hårt, minns jag att hon sa när jag trodde att knulla var samma sak som att köra bil. Ettan-tvåan-trean-och-fyran-sen-orgasm-friläge-och-backen. Det gällde att tillfredsställa henne innan spolarvätskan sprutade fram, och den femman var snabbt avklarad.” (Verner-Carlsson 1981) ”De gjorde litet pliktskyldigt förspel för formens skull, körde in den i mig och pumpade som galningar i tjugo-trettio sekunder, sköt satsen i mig och nedlät sig möjligen till att ’klara av’ mig med ett finger innan de vände sig om och lät mig sova på den blöta fläcken.” (Hite 1977)

Norsk slang har fare over om samma sak. Också i norsk slang  kjøre brannbil; ha samleie med en kvinne med menstruasjon. Uppgift från Tryti (1985). Och hos Bom (1950) heter det ”efter veloverstånden barselfærd (nedkomst) kan det ægtenskabelige samliv genoptages; ægtemannen har en tom lade at køre ind i igen”. 2 köra av, köra dike, köra själv; runka. ”Nu har det varit slut mellan mig och min kille i si och så många veckor och då får man köra någonting själv.” (Frisell 1996) 3 köra dubbelt; vara bisexuell. 4 (dial) "han har kört fast”, gjort en kvinna gravid så att han måste gifta sig med henne. Enligt Byrman (1989) belagt endast i Västerbotten. 5 köra utan knull utan skydd t ex kondom. ”I kväll kör jag utan.” 6 köra (porslins) buss, köra Gustavsbergsbuss; kräkas, spy. 7 (sl) köra på; antasta, flörta. 8 (sl) köra över; förföra.


(sl) knull.  Knuff, hårt slag. ”Enda problemet var att han måste få tag i något fruntimmer som kunde städa upp och tvätta åt honom mot att hon fick några rejäla genomkörare i Bäckströms stadiga furusäng från Ikea.” (Persson 2005)


(so) om en urbota korkad person.


(sym) klar för knull. ”Det var som om Calle hade fastnat i hennes magnetfält eller vad det nu kunde vara och han kände intuitivt att han hade henne körklar nu.” (Drougge 1997/2003)


(sl) flört, flirt*.


(sl) 1 bröstvårta, litet kvinnobröst. Körsbär förekommer också som emoji för bröst och rumpa. 2 klitoris. "Nu tronar ditt saftiga körsbär på täppan lyster moget på kraftig stjälk.” (Hästbacka: Till min älskade och hennes fitta. Subaltern 3/2006) Se även frukter. 3 plocka körsbär; ta en oskuld.


(dial) 1 kvinnligt könsorgan. Folkmun.se har ”dial fr Listerlandet”. 2 kyssa. Västgöta-Bengtsson (1993) har ”Di kösste varandra så dä rittit braka ätter.”


(bib o åld) 1 könsorgan. Ett ålderdomligt (fornsvenska kiot, kiöt) och högtidligt namn för könsorgan, vanligt bl a i äldre svenska bibelöversättningar. Då och då även i modernare skrifter som i slanguttrycket "få kött mellan benen”; bli knullad. ”De passa så att bägge deras kött komma emot hwarandra; hans knif skjär wackert up hennes stek, han borrar med stadiga narware up hålet, och medan det ej skjer utan stort arbete, får han många gånger skaka rumpan innan det går igenom.” (Linné (1979/1700-t) ”Först gned jag ollonet upp och ner mellan mynningen och kittlaren. Ursula suckade glatt. Så jag lät köttet glida in.” (Blå 1999) ”Med underlivsköttet sprättade jag väg genom Ursulas mjuka kropp.” (Blå 2007) ”Hon rörde sig inte längre; för första gången fick jag se hennes ’skära och svarta kött’ badande i den vita mjölken.” (Bataille 1997) ”Kära syster. Våra män skulle hela året äta olika slags kött om de bara kunde få. Varför kan inte vi, åtminstone för i natt, smaka på magisterns kött. Efter hans näsa att döma måste han vara utrustad som en kejsare.” (Aretino 2008) ”Har du sett hur den där slampan hugger på svart kött?” (Delany 2009) Jämför näsa.

Kirkkunen (1906) förklarar ordet med att det ”understundom i nya testamentet betyder människans lägre, kroppsliga lif. (Gud har blifvit uppenbar i köttet 1 Tim 3:16.) Å andra sidan brukas ordet kött ofta och oftast i betydelsen af människans själfviska och syndiga lusta, hennes fördärfvade natur, som uppreser sig till motstånd mot den inre, åt Gud vända människan och som är orsaken till syndens gärningar, både de gröfre och de finare.” (Rom 8:7, Gal 5:19—21) I Hes 23:20 heter det: ”Och hon brann af lusta för dessa horkarlar, hvilkas kött var såsom åsnors kött, och hvilkas brunst var såsom hästars brunst.” (Bib 1900) I Bibel 2000 står ”och hon upptändes av begär efter vällustingarna där med kön som åsnor och säd som hingstar”. ”Men om du ha bedrage den kar du tillhör å orenat dej genom att nån annan än en benefit-of-the-doubt-arier pressat in sitt svullna lustkött i nån av dina knullbara öppningar...” (Teratologen 2003)

I Barockens Bröllopsgåtor (presenterade i Köttets poesi 1995) lyder gåta 10: ”Stind och geswind med snöhwitan krop och röder i skallen/ Kitlar ehwart iag går in/ är snabber/ snart fram snart tillbaka/ Under skindet minerar migh in/ och stannar i Köttet.” Från Lars Robergs lärobok i anatomi (Lijkrevningstavlor 1718) kommer det latinska uttrycket carancula palpitans; den vibrerande köttbiten om klitoris. Jämför kötthandel. 2 kött (sl) kvinnligt eller manligt sexobjekt. ”Han är svettig och rufsig men är ändå på det hela taget ett läckert stycke kött, bara en aning härsket av hettan.” (Jong 1976) ”Det finns få så makabra och samtidigt rörande företeelser som att höra en raggare med c:a 100 opassionerade samlag med olika flickor bakom sig förklara sitt förakt för dessa ’kött’ och stapplande bekänna sin längtan efter en oskuld.” (Ahlmark Michanek 1962) ”Det är de som uppfattar och porträtterar henne som ett offer, hävdar hon, det är de som jämställer porraktriser ’med döda köttstycken eller 37-gradiga multifunktionella sperma-behållare’ och i bästa fall ser dem som ’svaga samhällsoffer som tragiskt utnyttjas sexuellt medan vi skrapar ihop pengar till knark’.” (Östergren 2006) 3  rasta kött; knulla. ”När jag nu hade bil blev det ännu lättare att få rasta köttet och alla möjliga brudar fick åka med...” (Ekroth 2012) Också tillsammans i köttet som i följande citat från Västerbro (2025 s 155): "Då började en kringvandrande munk samla folkmassor omkring sig med stormande predikningar, där han  högljutt  anklagade den gifte mannen och hans hustru för att synda om de kom tillsammans i köttet."  4 (euf) bröst.  Den engelske politikern och författaren Winston Churchill (1874-1965) berättar att han blev tillrättavisad av en amerikansk socitetsvärdinna när han bad om "breast meat"  när han erbjöds kyckling. Han fick då svaret att i USA bad man om "white meat" eller "dark meat". Som ursäkt för sin fadäs lär Churchill ha sänt damen han förolämpat en orkidé med orden: "I would be obliged if you would pin this on your white meat". 5  i det ålderdomliga uttrycket ett och samma kött. "Eftersom hustrun och maken med det bibliska uttrycket utgjorde 'ett enda kött' kunde man säga att den man som slog sin hustru var en 'självplågare'." (Västerbro 2025 s 248-49)


(sl) dra över (någon), knulla någon.


(nyo) ”ovanligt stor vagina”. (SAO 2013) Jämför balja (1).


(sl) kuk. Jämför banjo.


(sl) kuk. Se vidare batong.


(euf) fitta. ”Med blicken mot golvet såg jag henne komma närmare, och då hon kittlade hans näsa med hårbusken som dolde hennes köttblomma, reste han sig, såg bort och mumlade något om att ta en promenad.” (Nydahl 1987) Se även blomma.


(sl) 1 testikel. Engelsk slang har meatballs; testiklar. 2 skitkott. Se också bulle.


(sym) kuk som sticks i det kvinnliga köttet. Se kött (1).


(sl) fitta. Se också termos.


(euf) fitta. ”Och vet ni varför? Jo, för att slampan har fattat köttfickans makt!” (Puma Swede 2012) Jämför ficka.


(sl) kuk. ”Då kom jag att tänka på att hon förmodligen hade en fitta där någonstans mellan benen och att den var ett utmärkt ställe att plantera mitt besvärande köttfinger i.” (Blå 1999) Jämför finger.


(sl) 1 kuk. Se även flöjt. 2 spela köttflöjt; runka.


(euf) kvinnligt könsorgan.


(euf) blygdläppar*. Jämför gardin.


se grotta (1).


(sl) 1 knull mellan flera personer av samma eller olika kön. Jämför ormgrop. 2 fitta.  ”Den där lilla köttgrytan ska vi knulla upp till kokpunkten, var så säker min fru.” (Björkman, Kärlek 14/1970) 3 doppa sleven i köttgrytan; knulla. Se även gryta.


(sym) prostitution. Kan äga rum antingen på gator, torg och andra uteplatser, och då i form av köttmarknad eller inomhus i ett kötthus, även kallat kylhus för dess invånares påstådda känslokyla. På dessa handelsplatser och marknader kan man köpa färskt kött; unga, läckra, välsmakande horor, välhängt kött; sånt som varit med länge och inte sällan är det bästa och mest välsmakande, rått kött; sånt som är helt obearbetat, jungfruliga horor, samt salt kött; sexig flicka. Det talas också i sammanhanget om lammkött; unga, snygga horor, något som också icke prostituerade unga flickor och pojkar kallas för. ”— Inte fingrarna i maten, herr satan, sade han dervid. [...] — Såå, herr magistern är rädd att lammköttet ska ta skada af värmen, sade rödbeningen, synbarligen smått förtretad att blifva berövad sitt sköna byte.” (Stockholms Nattfjärilar 1890) Se även handel.


(sl) kvinnliga  bröst.


(so) dum, korkad person.


(sl) hårt, slafsigt hångel* som känns mer äckligt än upphetsande. Se även hångla.


(sl) fitta. Se även kjol.


(sl) kuk som i uttrycket dra i köttkompassen; runka.


(sl) stor, saftig kuk. Motsats dökött;  död, livlös impotent kuk.


(sl) åka köttkälke; knulla.


(sl) fitta. Se också låda.


(euf)  NEO har ”hist.: sedan 1974”. ”Jag menar vad fan, hur kan man först gå på stans värsta köttmarknad, nästan i alla fall, och ragga upp någon och sedan börja yra om kondom?” (Hagman 1991) Se vidare under kötthandel.


(sl) kraftig kuk. Se även mast.


(sym) fitta. ”Han fick in sin hand mellan dem och tryckte en smula klumpigt in sina fingrar i hennes kön för att runka avigt i den varma, saftflödande köttovalen.” (Tvillingerotik 1969)


(sym) kuk. Jämför penna (1).


(sym) kuk. Se vidare under pinne.


(sl) fitta. Se också Gorbys pirog.


(lmo) samlag där könsorganen passas ihop som två pusselbitar.


se påk.


se påle (1).


se ros (1+3).


(sl) fitta enligt vadkallasfittan. se. Se också semla.


se under gärning.


(euf o åld) om sexuell lust, åtrå, kåthet. Köttslig ”hist.: sedan 1320-50”. (SO) ”På grund härav ha samtliga kommit till den falska föreställningen, att könsdriften överhuvud taget vore av underordnad betydelse hos kvinnan, och att där den visade sig stark, vore detta ett tecken på osedlighet eller otillständig ’köttslig lusta’.” (Nyström 1921) ”Och snart uppslukades de av lidelsens virvlar i ett raseri, ett delirium som inte stod att hejda och de hängav sig så rastlöst åt köttets lust att de snart låg där alltför utmattade för att ens kunna tala.” (Walker 1966)  "Då jag var på väg hem i går kväll, kände jag köttsliga lustar genomila min lekamen. Jag beslöt att tillfredsställa dem." (Boswell 1951) "Ända sedan syndafallet, sa man, hade det varit kvinnans fel att kloka och förnuftiga män låtit sig förledas av kötterts lockelser." ( Västerbro 2025 s 88) Se även lust, lusta.


(euf o åld) fornsvenska kiötliker. Enbart och i olika sammansättningar om kroppen och dess sexuella funktioner. Även  samlag. ”Ytterligare ansatt svarade hon att hon i köttslig måtto inte visste av någon annan man än Blasius.” (Eriksson 1988) Tiden är här 1600-tal, liksom i nästa citat, hämtat från Thunander (1992): ”Sidonia kallades in för att bekräfta eller förneka: medan de levat tillhopa hade aldrig köttsligt umgänge dem emellan förekommit, det var hon beredd att med hand å bok bekräfta.”

”I den köttsliga föreningens ögonblick finns vidare 4 omfamningar: 1) Den slingrande lianen 2) Trädbestigning 3) Sesam och ris samt 4) Mjölk och vatten.” (Vatsyayana/ Kalyanamalia 1952) Köttslig beblandelse, köttslig sammanlevnad, köttslig samvaro och köttsligt umgänge; könsumgänge, samlag. ”Vid den följande rättegången döms Johan till dryga böter för våld och hemgång, alltså hemfridsbrott, men att han skulle ha skrutit med någon köttslig samvaro med Bengt Ingolfsons hustru kan han inte påminna sig.” (Eriksson 1988) ”Nu förbjöd henne hennes biktfader [...] att idka köttslig sammanlevnad i något som helst annat syfte än att skaffa barn till världen och tillförsäkra barnasjälar himmelen.” (von Krusenstjerna 1933/2004) ”De hade haft chans att besinna sig men återigen fallit för frestelsen att ha ’köttsligt umgänge’ med varandera.” (Clementsson 2016) ”En annan intygades ’äga en god kunskap i kristendom’, föra ett kristligt leverne och begärde sin tillkommande kusin ’utan köttslig beblandelse på ett kristligt sätt’.” (Clementsson 2016) Se även sängvals.


(euf o åld) ha könsumgänge med. Hos Spegel (1712). Jämför belägra.


(euf o åld) ungefär sinnlighet, njutning, sexualitet. Åsa Bergenheim (1994) menar att ”Begreppet ’sexualitet’ är i själva verket relativt nytt i historien; det var inte förrän under andra hälften av 1800-talet som det började användas om människans könsliv och könsdrift. Går vi hundra år tillbaka i tiden talar man istället om ’köttslighet’. Detta begrepp innefattade en lång rad mänskliga handlingar, känslor och beteenden som var sinsemellan mycket olikartade men som alla uppfattades på ett eller annat sätt ha samband med sinnlighet och kroppslig njutning. Det handlade alltså inte enbart om det vi idag skulle kalla ’sexualitet’. Riktigt vad som räknades till köttslighet är omöjligt att säga, någon exakt definition fanns inte tillgänglig och var heller inte nödvändig”.


(sym) kuk. ”Hämta spetten, harklade sig Ärkebispen Knoorrh och kom på fötter. Fast få se på ditt lilla köttspett först.” (Wahl 2003) Se även spett.


se stav.


(sym) kuk. Se också sticka.


se stock.


(nyo) ”tillfälligt sex utan vidare känslokomplikationer”. (SAO 2013)


(euf) kuk. "Han låsades sen stoppa på pigan det, men det var naturligtvis ett annat köttstycke, som han stoppade in i pigan." (Folksagan i Sverige 3 s 762)


se svärd.


(sl) knull. Kött; flicka, kvinna och färskt kött, lammkött; ung flicka. ”Första dygnet tillbringar vi i vårt kärleksnäste i yster köttvals.” (Ehnmark, Kärlek 2, 1965)


(sym) kuk. Se också yxa.


hora i lokalt språkbruk, enligt Prostitution (1981) som också har ”Hora var gängse beteckningen för en ogift mor. I lokalt språkbruk förekom flera varianter: luder, kövsa, horfitta, gallröjta, bånnjänta eller skrävhora.” (se do)


(för sl och svr) din mammas fitta, tjejfitta.


(sl)  ”Lätt gett (sex). Alltså ’gärna legat med’.” (slangopedia.se)


(fra) ”den förträffliga försiktighetsmetoden” innebär, enligt Kahn (1944), att vid samlag ”penis dras halvt tillbaka så att säden avlämnas i slidans nedre del. På så sätt försvåras befruktningen ty största delen av säden flyter ut ur slidan. De kvarvarande sädescellerna måste vandra en lång väg i slidan vars sekret dödar dem. Metoden är dock osäker och kan inte rekommenderas.”


(rom) onanera. ”’Laba?’ undrar jag. [...] Onanera på romani förklarar hon ...” (Lodalen 2010) och vidare  från samma källa: "Grupplaba, förklarar Sirkka för Lillen. Det är tattarslang. Vi kan kalla det lattjolajbanlaba.”


(smn) kuk. ”Så inte får han sticka sturske laban i mig. Det lovar jag min mamma och det lovar jag dig, bara dig.” (Ur Kåta Majas visa) Kanske anspelar sturske laban på den beväringsvisa med det namnet som skrevs av Povel Ramel (1922—2007) och framfördes första gången 1947. Danska laban står för skojare, rackarunge.


(lat)  de stora (majores) och de små (minores) blygdläpparna. ”Ibland kliar jag hudvecken (labia minora) och luktar och smakar på sekretet på mina fingrar.” (Hite 1977)


(åld) kvinnans könsorgan. Ordet finns med, utan närmare förklaring, i den originelle uppsalaprofessorn Lars Robergs lärobok i anatomi Lijkrevningstaflor (1718). Kanske en dialektal försvenskning av latinets labia eller labrum; läpp.  Labbra (ita) läppar.


(sl) kvinnobröst.


(sym) kvinnligt könsorgan. ”Det var en enorm fitta också, när jag nu tänker på det. En mörk underjordisk labyrint med divaner och hemtrevliga hörnor och gummitänder och flöjter och mjuka nässlor och ejderdun och mullbärsträd.” (Miller 1956)


(latin lactare; dia, grekiska philia; kärlek, dragning till) att tända sexuellt på mjölkstinna bröst.


(sl) 1 bak(del), rumpa. ”Jeans handlade uteslutande om rumpor, och mammas stabbiga lada hade definitivt gjort sitt och borde få gå i ärevördig pension under en vid kjol.” (Drougge 2006) I ett mejl förklarar Unni Drougge: ”Lada är en benämning jag nog aldrig hört men som lätt kan härröras till lagård, och således lagårdsarsle. Brett med andra ord.” 2 fitta. ”Hela två dygn flög sparvarna in och ut i ladan.” (Aretino 2008) Se även sparv (2).


(dial) i en del västliga dialekter talar man om att en gravid kvinna är ”på ladden”. Från bohusländska Spekeröd finns, enligt Byrman (1989), vittnesbörd om att detta uttryck användes på 1930-talet. Också ladda (sl) i  ”ladda upp”; göra gravid och i det ålderdomliga ”hon ä ladde” i Ångermanland om gravid kvinna och ”han ha ladde na” (han har laddat henne). Uppgift från man (f 1912) som menar att det rör sig om ”äldre uttryck, idag skämtsamt”.


(lmo) äta. Jämför bajs.


(sl) få utlösning, ejakulation. ”... tvingas stödja honom, svimfärdig, flämtande och döende när han laddade ur; och i samma stund hon själv kände den dödande ljuvheten hos denna urladdning måste också hon, ur stånd att längre hålla sig på benen, ge vika för denna väldiga berusning ...” (Cleland 1965/1749)


(sl) bränna av laddningen; få utlösning. ”Oah, sade rösten omigen. Det var ingen dålig laddning. Även om det gick lite för fort för mig.” (Anderberg, Kärlek 2/1965) ”Och så gav han mig en sådan laddning att det började bubbla hörbart när såsen sprutade in i mig.” (Salten 2009) Också i norsk slang å brenne eller fyre av en ladning eller et skudd (skott).


(sl) kuk. En stång med vars hjälp laddningen förs in i pipan på ett framladdningsgevär eller en framladdningskanon. Men även som ordlek; en laddad stake. ”När jag berättar, att jag körde in laddstaken i käften på en varginna, så borde var och en ha förstått, vad det var fråga om, låt vara att många olyckligt gifta kvinnor kanske aldrig upplevt mannens laddstake på det viset.” (Meurling 1973:2) "Och när jag på tal om Veronika sa, att hennes skratt kunde bryta ner den hårdast tänkbara ’personliga styvis’, så menade jag, att hon bröt ner den personliga erektionen och lämnade kvar något som var lik en opersonlig rödglödgad laddstake.” (Miller 1956) Se även läskstång och stake.


se under strap on.


Ottar (1/2012) har ”samlingsbegrepp i Thailand för biologiska män som helt eller delvis uppfattar sig sjäva som kvinnor, och som lever ut detta på olika sätt. En katoey kan vara allt från en man som genomgått fullständigt könsbyte till någon som har ett feminint uttryckssätt”.


(sl) 1 från andra laget; bög. "Vet hon att du spelar med det andra laget?"  (Alan Bennett: Snusk. Ordfront, Sthlm 2012) 2 (euf) ge sig i lag med någon; ha samlag med någon. "...en kraftig, gladlynt ung kona*, som jag tog under armen och förde till Westminster Bridge, och med henne gav jag mig sedan i lag i full mundering* uppe på denna stolta byggnad." (Boswell 1951)


(dial) ställa, ordna. Ordet förekommer i det ålderdomliga ”hon lagar till”, troligen elliptiskt till ”laga till barn”. Uttrycket finns med i en rad sydsvenska dialekter. Rietz (1867) har ”vara hafvande och nära att föda: om qvinnor”. Detta i Halland. I Skåne heter det ”vara nära att kalfva”. I Terjärv, norra Österbotten, finns ”ha laga fast si” (har lagat fast sig) som enligt uppgiftslämnaren (man f 1941) innebär att den man som gjort en kvinna med barn också måste gifta sig med henne. Uppgift från Byrman (1989). Se även dolme (3).


(sl) homosexuell, bög.


(fno) förtjust i. ”lagði hug á Kolfinnu” (blev förtjust i Kolfinna). (Kormáks saga)


(sym) smörja lagret; runka, onanera.


(sym) kvinnligt könsorgan. Se även krans.


(dial) tillverka laggkärl. I bl a Valla, Göteborg om havande kvinna ”hon är laggad”. (Byrman 1989)


(åld) (grekiska lagnos; vällustig; ainos; våldsam och mania; raseri) sadism*.


(grekiska lagneia; vällust och lalein; tal) oanständigt och obscent tal, språk.


se under smörja.


(sl) ”homosexuell man”. (Thorén 2015)


(sl) nedsättande om kvinnans könsorgan.


(sl)  ”lösaktig”. (Thorén 2015)


(iran) sodomi*.


(so) 1 om ful, osympatisk och allmänt otrevlig person. Laj (dial) stygg, ful. Främst använt i de södra landsändarna.  Se vidare under lede, ledingen.


(sl) ”han (hon) var toppen mellan lakanen”; om sängknull. (25-årig kvinna) ”Medan Claude däremot — ja, med Claude följde alltid en viss finkänslighet, till och med när man hade henne mellan lakanen.” (Miller 1934) ”Må fan ta Gud och Invandrarverket. Hade de gett oss ännu en natt tillsammans så skulle lakanen ha blommat.” (Hesslind/Zjuchovitskij 1989) ”Svaret var enkelt: bli aldrig polare med en brud du vill få mellan lakanen, då är det dödbakat. Forcera skrevet första kvällen.” (Drougge 1998/2003) Även rulla (skaka, skrynkla) lakan; om samma fenomen. Jack Nicholson är 66 när han rullar bland lakanen med en 31-årig Amanda Peet i 'Something's gotta give'. (Erika Hallengren i SvD Kultur 30 juni 2023)


(sl) lösaktig kvinna.


(dial) diarré. ”...den andra i njüssken, endast iklädd säckiga byxer kladdiga av lakkserfar å magapärr, ...” (Teratologen: Fragment av surrogatpyret XI-XII, Tidningen Kulturen 43-45, 2007.)


(lmo) svart person. Se även tomte.


(lmo) lakrits mellan tårna; ludd och skit mellan tårna.


(sl) svart kvinnas fitta. Se även mus.


(sl) svart kuk. ”Jag fråga om hon inte hade nåt bättre för sig än att ligga i bingen och käka lakritsstång. (Persson 2005) Jämför stång.


(sl) bög, invandrare, mörkhyad person. Se även tomte.


(lmo) befria lakritstrollen; skita. Se även troll.


(da sl) att vara ude med laktasken (lackväskan); att prostituera sig.


(nyo) mjölksex. Från latinets  lacto; ge mjölk, dia. ”Förlösningen kommer och den är full av blod och ... mjölk. I en scen upptäcker modern laktationssex och därefter sprutas enorma mängder bröstmjölk.” (Ottar 3/2012 från boken Visitor X med rubriken Mjölk är livet.)


(sl) testikelpung. Kanske av lalla (hoppa, jumpa på isflak) således en jumpapåse.  Jumpa; knulla. Se även påse.


(sl) att prata så snabbt att saliven sprutar ur munnen.


(latin ’slickande’) enligt Trost (1988) ”slickande av genitalia” och han jämför med ”cunnilingus*”.


(sl) ung, snygg sexig person av båda könen.


(sk) se lammkött.


(sl) fitta. ”Kom och ta för dig av lammgrytan. Jag är våt och trång.” (Kontakt. Lektyr okt 1999) Se även  gryta och lammkött.


(dial) livmoder* hos får. (ORB)


(sl) ung, snygg kille. Se även lammkött.


(sl) om kvinna som (ungt och ofördärvat) sexobjekt. ”Varenda tjej som stiger in genom den dörren, [porrfilmsprofitörens] oavsett hur hon ser ut eller vad hon väger, kommer att bli utnyttjad, för hon är, för att uttrycka det grovt, lammkött.” (Jameson 2005) ”När han släpptes fri, 71 år gammal, begav han sig istället till Algarve och fortsatte förlusta sig med lammkött.” (Drougge 2006) ”Gammal varg tycker om lammkött.” Ordspråk med innebörden att ”lystna gubbar smeker gärna unga flickor”. (Holm 1980) ”Men efter den första munsbiten av fårköttet ville han smaka på lammsteken.” (Aretino 2008) "Ja, aftonen kom, och prästen kröp till jungfrun i pigkammarsängen. Och där blev kärvänligheten av. — Ack, du läckra lammakött! sa så prästen." (Folksagan i Sverige 3 s 716) Jämför kötthandel. Skånskan har lammekyd; om ung attraktiv flicka. Enligt folkmun.se kallas ”en ung, snygg och fräsch kille/tjej mellan 15—19 år” för lammkött. Se även stek och kött.


(sym) 1  kvinnligt könsorgan. ”Sedan togs deras mödom på nytt av någon man som älskade dem på allvar, och som inte kunde veta hur många vekar* som förut brunnit i deras lampor.” (Salten 2009) Norsk slang har gni på lampen; onanera. Se också veke. 2 mens, menstruation* i uttrycket röda lampan lyser.


(kan och no sl) kuk.


(lat) kvinnans könsorgan med tonvikt på klitoris*. Enligt Adams (1982) ett synnerligen oanständigt ord åtminstone i klassiskt latin. "...ad nos venire, nunc misella landicae..." (Priapus LXXVIII, Priapeia 2021). I Carl Magnus Juliussons översättning: "brukade komma till mig. Nu är det synd om klitorisen." I Priapeia 79 finns misella landica; ynkliga lilla klitoris. Om det inte hade varit för klotter i stil med följande från Pompeji Peto landicam Fulviæ; "Jag är ute efter Fulvias klitta", så hade ordet knappast varit känt för eftervärlden. Landica överlevde i gammalfranskans landic.


(smn) membrum virile*  enligt Hjelmqvist (1903) utan närmare förklaring.


se porrtofs.


(sl) 1 bak, röv.  2 ben.  3 kvinnobröst.


(sym) (kvinno)kroppen främst då dess intima delar. ”Naken till midjan lutade jag mig tillbaka i en sådan ställning att han hade full insyn i det ljuvliga landskapet.” (Cleland 1964/1749) ”Om det går för dig kommer jag att skämmas ögonen ur mig ... lägg dig här i stället ... mitt landskap är stort.” (Martin, Kärlek 5/1966)


(sl) extremt snygg, sexig kvinna.


(sl) kuk. Enligt slangopedia.se förekommer ordet i stort sett enbart lokalt i Norrköping och Stockholm. Samma källa menar också att ordet enbart finns i obestämd form och att Lani alltid stavas med stor bygynnelsebokstav.


(dial) urin, urinera. Enligt Rietz (1867) i Värmland och mest om boskap. Rietz jämför med bl a engelskans lant och to lant; blanda med piss och ger exemplet ”Oksen lannar”. Stolpe (1981) har ordet land, lann med verbet landa, lanna. ”Ordet betyder urin och ’kasta vatten’ och förekommer både i svenska dialekter och norska. Dessutom finns ett motsvarande ord i engelskan: to lant, vilket betyder ’att blanda med urin’. Det förekom i äldre tider att man gjorde det i vissa industriella sammanhang.”


(sl) kuk.  Ett stötvapen. Höjd lans; ståkuk. ”Där stannade han och drog fram en kort lans, vars spets var en jättelik, trubbig, förhistorisk buttplugg.” (Wahl 2004) ”Lansen stöter han flera gånger mot mitt hjärta innan han för in den i mitt innersta*. Smärtan är så outhärdlig så att jag flera gånger skriker högt, men det är samtidigt ofattbart skönt att ha den inne i mig. När Ängeln dragit ut lansen tackar jag Gud.” (Bo I Cavefors: Erotik i Konsten från 1700-talsklassikern Thérèse philosophe i Subaltern 3/2006.) ”Hon tog hans veke i munnen men han kände ingenting och lansen förblev sänkt.” (Salten 2009)


(sym) samlag. ”Damen hade utomordentligt behagat den unge mannen, och han å sin sida skötte sig så manhaftigt under lansbrytningen, att hon blev ganska betagen i honom.” (Bandello: En adelsman i Mantua får ligga med en dam i Kärlekshistorier... 1962.) ”Den stackars lilla skulle ha föredragit en nattlig lansfäktning och blev alldeles förtvivlad.” (Aretino 2008)


(sk) fan, satan.


se under klyvarbom.


(euf) oanständigt. I  William Shakespeares pjäs Hamlet (1623), frågar den danske prinsen Hamlet, som spelar galen, om han får ligga i  sin älskade Ofelias sköte?" " Hon nekar honom det. Då förtydligar han:   "Jag menar med huvudet i ert sköte."  Då blir det ett jakande svar från Ofelia. Varpå Hamlet replikerar: "Tänkte ni att jag menade något lantligt?"


(lat) latinsk stad söder om Rom med berömt Junotempel. Kvinnans blygd enligt Chorier (1967).


(am sl) en sorts knädans. Lap; knä. En lättklädd eller naken kvinna sätter sig i knä på en påklädd man och roterar med underlivet till dess det går för mannen. Oftast utförd på strippklubbar och mot betalning. "Även om jag inte hade en aning om hur man fick killarna att köpa en lap dance av mig, så var jag den nya tjejen, och alla ville ha mig.” (Jameson 2005)


(sl) slicka fitta.  Slicka i sig. Enligt en undersökning i tidningen Nya Åland (5/3-1999) om åländska ungdomars språkvanor står ordet för att ”utföra orala övningar på en kvinnas sköte”. ”Motvilligt gick hon med på att låta honom lapa mus. Han förflyttade tungan långsamt ner mot den andra öppningen, mmm... det luktade en aning fränt men det spädde bara på...” (Drougge 1998/2003) ”Är det skönt att lapa muff, Connie?” (Lodalen 2010) ”Åttahundra dollar var mitt fasta arvode för att filma med en tjej. Helt okej för att lapa — och bli lapad— och betydligt mer än vad jag tjänade för ett par timmars jobb som glamourmodell.” (Puma Swede 2012) Därav lapare; en som lapar.


se under menstruation.


(åld so) Karlsson A & A (2020 s 123) upplyser om att en lappare, lapperska kunde vara en fuskare eller  kvacksalvare. Det finns ett närbesläktat ord lapperi eller lappri som betyder just kvacksalveri, bedrägeri men som innefattade även trolldom och vidskepelse. Uppgifterna hämtade från samma källa som ovan och där hittar vi också citatet: "Du gör honom orätt. Du är en skarns nabo, din lappare" (s 123)


(sym) behå*.


(lmo) onani, runk med upprepat handbyte. Helomvändning på skidor.


(sl) vitsigt om kvinnans könsorgan. I engelsk slang Lapland.


(dial) håll käften! (OFVG)


(sl) lägga en lars; avlida, dö.


(smn) kuk. Hjelmqvist (1903) har  ’membrum virile*’ och upptecknat Polarbacken, Sthlm år 1895.


(sl) liten pojke. I Göteborg heter det ”hon har blivit på larven”; om gravid kvinna. (Byrman 1989)


(lat) "kvinnans blygd*." (Chorier (1967)


(latin lascivia; utsvävningar, lösaktighet, otukt) varjehanda slipprigheter och oanständigheter. Lasciv; lättfärdig, oanständig. ”Hist.: sedan ca 1750”. (NEO) Enligt Encyclopedia Erotica (1967) ”förknippas lasciviteten med föreställningen om liderlighet tanken på ohämmad, djupt känd och ljuv eggelse”. ”Jag avböjde allt deltagande i de mest lockande lasciva partier, jag kysste icke kvinnor på munnen, jag beskrev icke i detalj mina specialiteter på kärlekens marker inför en angenämt upphetsad publik, jag var sund ända till löjlighet.” (Ramos 1946)


(dial) 1 kuk. Jämför dase. ”Lilla Lisa sade till sin mor:/ Denna lase bliver mig för stor./ Den kan jag ej hysa/ utan släppa fisa,/ sade lilla Lisa till sin mor.” (visa: Gubben stod på logen.) 2 (sk) lase; trasa, tygstycke t ex diskelase och skurelase. Montelasa; sanitetsbinda använd under menstruation.


(sl) en snygg, sexig och välsvarvad kropp.


(dial) 1(vb) småspringa, lunka. I Kyrkhult (Bl) heter det ”han har laskat baföttes (barfota) igen”, om den man som haft samlag utan preventivmedel. Uppgift från Byrman (1989). 2 (sbst o åld) klump, hög med orenlighet.  Uppgift från Jesper Swedberg: Modern språkvetenskap 1722.


(sym) 1 lägga ett lass; skita. 2 sperma. ”Jag måste släppa ett lass till i den där smutsiga slynan.” (Delany 2009) Se även slyna.


(sl) skita, bajsa. Skånsk dialekt har lassa, lässa; skita. Främst om och till barn. ”Mojjan, ja har lassat i bojsorna.” (Ambrius 2004) Därav lassenödig; skitnödig.


(smn) lasse liten, lasse luden; kuk.


Hjelmqvist (1903) har ”om kroppsdel; baken?” med följande exempel hämtat ur Strix (nr 43/1897) ”Ställ honom (om en person som skall stekas i ugn) med Lasse-Maja uppåt”. Lasse-Maja var en stortjuv som egentligen hette Lars Molin (1785—1845) och som fick sitt öknamn av att han var specialist på att maskera sig i kvinnokläder.


(dial) "pungen med testiklar och allt". (ORB) Se även paket.


fsv laster, läster; skymf, vanära, skam. Beskrivs i Hälsovännens flygskrifter (31/1901) som "själfbefläckelsens demon”. ”Last ’hist.: sedan 1320—1350’.” (SO) Laqueur (1994) talar om ”den ensamma lasten” (onanin) och ”samhällsgisslet” (prostitutionen) och att de, som benämningarna ifråga visar, ”ansågs vara sociala sjukdomar som bringade förödelse över kroppen på samma sätt som i förgångna tider hädelse eller liderlighet frambringade missfoster. Den vansinnige, bleke, darrande onanisten och den simpla, ofruktsamma prostituerade var den moderna tidens missdådare som liksom sina vanskapta föregångare hade frambringats genom moralisk sjukdom.”

"All irritation eller retning af könsdelarne, då dessa icke ännu äro utbildade, medför farliga följder. Men mången gosse eller flicka tror det icke, emedan de skadliga verkningarne icke genast märkas. Och då dessa verkningar blifva fullt uppenbara, har barnet ofta gått så långt i lasten att det har svårt att afhålla sig från den." (Osedligheten bland gossar och flickor af Leopold Alm [1821-1884].)

Se även självbefläckelse.


fornsvenska laster; klander, fel, brott. Besläktad med latinets loqui; tala. ”Hist.: sedan 1734.” (SO) Om ett osunt och klandervärt leverne bl a i sexuellt avseende. NEO har ”hist.: sedan 1734”. ”Om någon tager en hustru och hennes moder därtill; Han haver gjort en last; Man skall bränna honom upp i eld, och de båda med, att ingen last bliver bland eder.” (Arnberg 2015 som citerar ur Kristoffers Landslag 1608). ”Det är uteslutande de händelser jag nu ska berätta om som gjorde mig till hora, endast de blev orsaken till att jag slog in på den väg man kallar lastens.” (Salten 2009)  "Oerfaren som han var kunde prinsen helt enkelt inte tygla sina begär när de väl hade väckts, och därför tog det inte lång tid förrän han var slav under de mest fördärvade laster." (Bagerius 2017)


se kolbåt.


(euf) bordell*. "Att hon genast yrkade på att få göra honom sällskap vid hans länge planerade studiebesök i lastens fala boning, beror givetvis främst på den nyfikenhet även strikt borgerliga kvinnor ofta tycks hysa inför sina fallna systrar." (Ardelius om Emile Zola 2009) Se även under last.


(åld o so) enligt Swedberg (1720-t) lätting, lat person.


(sl) rågummi. 1 latexanvändare; bög. 2 latexmössa, latexsuspensoar; kondom. Se även mössa och suspensoar. 3 Kläder gjorda i latex används ofta i fetischsammanhang. Ordet latex kommer från latinets lac; mjölk. Latexkläder görs från den mjölkliknande saven hos Heva brasiliensis, ett brasilianskt gummiträd. Se även under fetisch.

susp
lac
fetisch
Heva brasiliensis,
mössa
latex


ord för gummiintresserade (se latex). Från Inge & Sten Hegeler (1968).


(sl) kvinna med kurvig bakdel.


(sl) skoja. Här runka, onanera.  "Lattja (leka) med kuken."