(latin prae; före, framför och genitalia; könsorgan) term speciellt inom psykoanalysen för psykosexuella stadier före puberteten. Se även pubertet.


(sl) havande, gravid. Från engelska pregnant; havande.


(put) ”marijuanacigarett (cannabis) som är tjock på mitten”. (Holmén 1997)  Engelska pregnant; havande.


(lmo) leva i ett fast förhållande. Motsats lösnummer*.


beteckningar för transsexuella* före (pre) respektive efter (post) könskorrigering. Först efter genomförd könsbytesprocess får en person juridisk status med det ”nya” könet. Från Kärlekens pris (2005) där man också understryker att ”Upplevelsen av att tillhöra sitt kön är dock inte knuten till operationen utan lika stark hos pre-op som hos post-op transsexuella.”


(latin prae; före, framför och orgasm*) Dahlén (2017) förklarar ordet med att "En del sexualupplysare menar att alla kan få orgasm men att de som inte orgasmerar är preorgasmiska. Det betyder att förmågan alltid finns där och att man behöver hitta sin väg."


(latin prae; före, framför och grekiska posthion; manslem) förhud. ”Ifråga om pojkarna beskrivs ’beviset’ härför [för att de masturberat] som förmåga att föra preputiet över ollonet.” (Beach/Ford 1952)


(sym) kuk.


Hertoft (1989) har danska præsentere ”det sätt på vilket en tik visar sin parningsvillighet, vanligen genom att vända bakkroppen till, svaja på ryggen och på det hela taget inta en hållning som möjliggör för hannen att bestiga henne”.


(latin praeservare; bevara, förebygga, skydda) medel som används i skyddande eller förebyggande syfte särskilt om preventivmedel*. ”Hist.: sedan 1578”. (SO)


(euf) kuk. Från franska président som i sin tur kommer av latinets praesidens; ordförande, framförsittande. Jämför kung.


(latin prae; före, framför och grekiska sperma; säd) en klar vätska från Cowpers körtlar* som avsöndras ur mannens urinrör i samband med sexuell upphetsning och före spermaflödet. Se även glädjedroppar, glädjetårar.


(sl) 1 ”uträtta naturbehov”, enligt Thorén (1996) med tidsangivelsen ”1990-t”. Även pressa en korv (på presseriet. 2 knulla. ”... men han tog med båda händerna om hennes skinkor och pressade sig hårt in i henne, hon kunde inte bli fri...” (Ahlstedt 1954) 3 onanera. ”I tonåren tog jag mig för att onanera under tråkiga lektioner och under predikan när jag var med i kören. Allt jag behövde göra var att korsa benen och pressa samman lårmusklerna upprepade gånger två till tre minuter i taget.” (Hite 1977)


(sym) ett av 40 namn på fittan i Den doftande trädgården*.


(euf) utföra en prestation; utföra (genomföra) ett samlag. ”Den enda gång som jag upplevt något som känts som ett tvång var när min hustru och jag ville ha ett barn och jag inte kunde utföra min ’prestation’.” (Hite 1982)


lider bl a den av som är rädd för att inte fungera sexuellt. Drabbar inte minst förstagångsknullaren. ”Hist:: sedan 1986”. (SO)


franska préventif; förebyggande till latin praevenio; komma före, [för]hindra) medel som ska förhindra att en kvinna blir med barn. ”Hist.: sedan 1891.” (NEO) I alla tider har människor laborerat med preventiva kurer. ”Egyptiska kvinnor mixade honung, soda och krokodilbajs, och placerade smeten i vagina. Receptet finns nedtecknat i en papyrusrulle från 1800-talet f Kr. Det är den äldsta kända preventivmetoden. Hästlort har god verkan, enligt ett gammalt engelskt knep: Tag en färsk hästlort. Lägg den på heta kol och se till att få in röken under kläderna, upp mellan låren. Rökutvecklingen måste vara stark, och den som är under behandling måste komma i svettning. Enligt ett annat gammalt recept blandar man kvicksilver med hästflugor och en blodigel, och låter det hela koka till mos under omrörning. När det så är klart, får smeten sjuda ytterligare en stund, och sedan är det bara att applicera, tuta och köra. [...] I preventivt syfte har kärlekskranka även använt bivax, elefantskit, vargtestiklar, krossade fjärilar, kattlever...” (Bengtsson 1994)

Schön (2004) berättar att männen praktiserade avbrutet samlag och att kvinnorna åt svavel eller kvicksilver samt stoppade grönsåpa i slidan eller så lät de åderlåta sig efter samlaget. I Värmland lär det ha varit sed bland kvinnorna att skära hål på skinnet i knävecket och lägga en ärta där som skydd mot graviditet. På vissa platser trodde man att samlag med många män minskade risken för att bli gravid: ”'Vad den ene bygger upp river den andre ner'.” Det var också viktigt var man älskade. Samlag i hö t ex var en garant mot havandeskap.

Nyström (1921) berättar att de gamla grekerna och romarna använde flera preventiva medel och att den romerska läkaren Soranus gav åtskilliga råd rörande förhindrandet av havandeskap, bl a det att bestryka modermunnen med olja och honung. Lundgren (2001) meddelar att i Pompeji använde sig bl a de prostituerade av citronindränkta ullbitar. Nyström varnar för ”vissa i prospekter utpuffade preventivmedel, såsom absorbatorn, en rund silkesfrans, pulverblåsaren och säkerhetsovaler”, vilka enligt honom ”äro ytterst osäkra och man kan ej nog varna därför”. Enligt Nyström är ”de enda fullt pålitliga medlen för män kåndången, vilken alltid före samlaget bör provas på hållbarheten genom vattenpåfyllnad, samt för kvinnor moderskyddaren (pessarium occlusium) samt svampar”.

Om en av dessa svampar vet Kahn (1944) att berätta att den kallas Parissvampen eftersom den tidigare framställdes i Paris. Men fortsätter han: ”Den är dock mycket äldre än Paris. Den är den äldsta av alla preventivmedel. Dess form är enkel. Bland primitiva folk skjuter kvinnorna små bollar av nyplockade blad upp i slidan och stänger därmed till livmodern. De föredraga vissa örter vilkas blad de prövat och som de funnit döda sädescellerna. Så använda jordens kanske primitivaste kvinnor det hittills mest fulländade preventivmedlet. Japanskorna använda små bollar av silkespapper. Den europeiska modellen består av en liten svamp omspunnen med ett trådnät och försedd med ett snöre som hänger ut ur slidan och med vars hjälp kvinnan kan ta ut svampen efter samlaget. Effekten förhöjes betydligt om svampen genomdränks med någon sädesdödande vätska före införandet t ex vattenledningsvatten eller ättiksvatten.”

Kahn beskriver också pessaret som ”skjutes upp i slidan så att det mekaniskt spärrar sädescellernas väg till livmodern. Pessaret indelas efter materialet i gummi- och metallpessar och pessar av andra ämnen, samt efter det ställe där det anbringas, slid- livmoderpessar samt modermunkappan som gjort ett snabbt segertåg genom världen. Det är en liten fingertutliknande kappa av metall, gummi eller hornämne, som stjälpes över den fingerliknande livmoderhalsen precis som fingertutan över fingret”.

Kahn nämner även skydds- eller p-stavar som består av sex små stavar som opereras in under huden på armen där de avger en liten hormondos och skyddar mot graviditet under fem år. Dessa skyddsstavar och olika skyddssalvor är, enligt samma källa, näst kondomen det mest verksamma skyddsmedlet. Skyddsstavarna är små stift som smälter sedan man infört dem i urinröret. Salvor säljs i tuber med en spets. Denna stickes in i urinröret och sedan kramar man ut lite salva. Salvorna innehåller silversalter eller thymol, som är starkt desinficerande.

I boken Sexuallivet i modern belysning (1944), för övrigt från samma år som Kahns Sexuallivet, får vi en kort historik över kondomen. ”Det finns vissa indicier på att man redan under den klassiska forntiden kände till metoden att isolera de manliga och kvinnliga könsorganen från varandra med hjälp av en hinna för att förebygga följderna av könsumgänge. Annars tycks den berömde italienske anatomen Fallopio ha varit den förste som (1564) rekommenderar applicerandet av ett linneöverdrag på manslemmen som förebyggande medel mot könssjukdom. Vid slutet av 1600-talet förfärdigades sådana överdrag av djuriska hinnor i stort antal och kallades redan då för kondomer*. Namnets ursprung är okänt. Först på 1870-talet tillverkades kondomer av vulkaniserat gummi, som snabbt trängde ut den gamla sorten, kallade ’fiskblåsekondom’.” Se vidare kondom.

Gaunt (1983) säger sig ha funnit en av de äldsta tidningsannonserna för preventivmedel i socialdemokratiska Gefle Arbetarblad där följande annons fanns införd den 14 mars 1902: ”Franska försiktighetsartiklar: svamp, livmodersprutor, pulversprutor, suspensoirer, m m”. ”Men många män ville inte använda försiktighetsartiklarna. De ansåg att en allmän flicka* icke borde visa någon personlig rädsla.” (Lo-Johansson 1935/1978)

I början av 1900-talet kom en lag som förbjöd all information och upplysning om preventivmedel. Lagen döptes till ”Lex Hinke” efter Henrik ’Hinke’ Berggren (1861—1936) som var en av de ivrigaste förspråkarna för säkra preventivmedel. ”Hinke” fick fängelse för att han bröt mot lagen när han agiterade för preventivmedel. Lagen förbjöd visserligen inte försäljning av dessa ’försiktighetsmedel’ men de salufördes endast på apotek och i en och annan frisörsalong.

På 1950-talet får vi p-pillret eller slangens fittpillret, som innehåller både kvinnliga könshormon (östrogen) och gulkroppshormon (progestagen). I Sverige började p-piller användas 1964 och numera använder hundratusentals svenskor detta preventivmedel som har hög säkerhet om pillren tas dagligen under tre veckor av en fyraveckorsperiod. Akut-p-pillret Norlevo innehåller ett gulkroppshormon, levnogrestel. Risken att bli gravid är 0,5 % om man tar pillret första dygnet efter samlag. Tabletten ska tas inom 72 timmar och förhindrar ägglossning. Ägget blir därmed aldrig befruktat och det är därför som Norlevo inte räknas som ett abortpiller utan som preventivmedel. Om pillret används flera gånger inom samma menscykel, avtar effekten. Pillret skyddar inte mot könssjukdomar

Betydligt osäkrare är då kemiska medel som utgörs av spermiedödande substanser i form av salva, skum eller s k p-kuddar vilka införs i vagina omedelbart före samlag. År 2003 kommer p-plåstret som fungerar på samma sätt som p-pillret men istället för ett piller om dagen blir det ett plåster i veckan i tre veckor. Därefter görs uppehåll i en vecka innan en ny period inleds. Nackdelen med plåstret är att det kan medföra hudbesvär för känsliga personer. P-ringen är en mjuk plastring som kvinnan placerar i slidan där den utsöndrar östrogen och gulkroppshormon, samma som i p-piller. Efter tre veckor görs ett uppehåll i en vecka varefter en ny treveckorsperiod inleds.

Upplysning om preventivmedel var länge kriminaliserad genom den s k preventivlagen (1910), som först avskaffades i samband med första befolkningskommissionens arbete år 1936. Den avsky vissa kretsar kände för dessa franska försiktighetsartiklar, som preventivmedlen bl a kallades runt sekelskiftet, avspeglar sig väl i följande citat hämtat från Henrik Bergs Sexuella nutidsfrågor (1906): ”Det finns en svensk författare som med förkärlek skildrar ’äktenskapshelvetet’, och jag undrar just, om ej hans typer äro herrar och damer, som använda preventiva medel. Jag är säker på, att i den ’gamla goda tiden’, då dessa medel icke vore uppfunna, då fanns det icke män och kvinnor, som använde språkets starkaste substantiver och adjektiver mot hvarandra, såsom nu är fallet. Kvinnan lider mycket mer af de preventiva medlen än mannen, och verkningar visa sig mycket förr hos henne. För det första åldras hon i förtid, — en mycket viktig sak. Hon blir blek och slapp. Hennes minne aftager. Somliga förändra sitt tal; det blir längre pauser mellan orden. Andra talar i korta satser, under det att de komma tätt inpå en, som om de ville se, hvad verkan deras ord göra. Andra tala onaturligt fort. Tillika utvecklar sig en annan egenskap hos dessa olyckliga: de blifva egoister i äktenskapet. [...] Genom de preventiva medlen hypertrofieras (storleksökning) själfviskheten, och hvad värre är tillgängligheten för frestelser uppkommer, på samma gång som den sexuella retligheten ökas. Alltså: äktenskapsotrohet kommer lätt till, och slutligen äfven andra förbrytelser."

Kress (1905) är inte sämre: ”Att bruket af de preventiva medlen icke heller är okändt i Sverige är oss bekant, men vi hoppas och tro, att kärnan hos vårt svenska folk är så sund, att detta vidriga våldförande på naturen aldrig skall kunna förekomma hos mer än ett ringa fåtal inbitna egoister och sedligt förkomna personer.”

”Det var hos Kamrat Zipa, i tobakshandeln, som de kunde köpa sina ’försiktighetsartiklar’ och nedbringa sina nedkomster.” (Schütt 1992)


(åld)  även provitt, previtt, privathus om avträde, avträdeshus. Fornsvenska privet, privat och danska privet. Lån från samma ord i medellågtyskan. Från latin privatus; enskild. Enligt Grieg (1953—1956) vanligt som ord och begrepp åtminstone sedan 1200-talet i Norge. ”Torrdassen har en förnäm bakgrund i Sverige. I århundraden har de funnits på stora slott och liknande, antingen i huvudbyggnaden eller i något lusthusbetonat arrangemang i parken. De kallades privet som kommer av latinets privare och privatus. Privare betyder beröva och privatus enskild, hemlig, undangömd.” (Expressen 3/8-1980) I vissa delar av Sverige, t ex Västergötland och Skåne, lever ordet prevet fortfarande kvar i folkmun. ”Vi ble inte ens insläppta när vi skulle skriva på. Jamenn tyss ja vi kunne gåed ud på prevetet å skrevet.” (Ohlmarks 2004)


(grek) fallos*. ”Kärringen är en uppenbar bluff, fräser hon. – Förresten har hon en Priap där nere.” (Lundgren 2001) ”Jag vred mig vällustigt på sängen; jag ställde mig på alla fyra och runkade frenetiskt min ärofulla priap.” (de Musset 2008)


(grekiska priapismos efter Priapos*) sjukligt tillstånd som yttrar sig i långvariga, icke sexuellt betingade, erektioner. Det är enbart de grövre svällkropparna som drabbas och om tillståndet inte hävs i tid finns risk för bestående skador och t o m kallbrand. Hos vissa kvinnor kan ett liknande tillstånd drabba klitoris och benämnas klitorism. ”Hos karangafolket lär en man som led av priapism ha fått följande hästkur: En ung kvinna som var sexuellt tabu för honom, t ex hans systerdotter, tog hans penis i handen. Detta lär ha gjort mannen så chockerad och skamsen att lemmen genast slaknade.” (Duerr 1998) ”Här kramar en klerk en skön barm, därborta sitter ett vackert flickebarn och håller i den ena handen rosenkransen och i den andra en priap.” (Erotikens historia del 2 som ett exempel på bajrarnas grova laster och utsvävningar från borgerlighetens tidevarv.)


Priapos (grek) och Priapus (latin) antik fruktbarhetsgud och i mytologin son till Bacchus* och Venus*. Enligt myten föddes Priapos i Lampsakos i Mindre Asien och var vid födseln så vanställd att han sattes ut i bergen där några herdar tog hand om honom. Ursprungligen var han vinets och trädgårdsmästarnas gud. Men eftersom han ofta avbildades naken med en kraftigt erigerad fallos och med små bockhorn i pannan, kom han senare också att dyrkas som erotikens gud. Myten berättar att Priapos var mycket stolt över sin jättelika lem och vid ett tillfälle lät han slå ihjäl en åsna som var bättre utrustad än han. "Fresken i entrén framställde Priapus i färd med att väga sitt kön. Det hängde tungt likt en oxfilé över skålen på en hävstångsvåg." (Brunner 2020 s 181)

Priapus kan också stå för gudens främsta attribut, som i följande utdrag från översättning av 25 Priapus, Priapeia 2021: "Antingen hugger du av min sädfyllda snopp, den som grannkvinnorna hela nätterna utan slut tröttar ut med sina kliande begär, mer kåta än sparvar på våren, eller så går jag sönder och då har du inte längre någon Priapus." (översättning Carl Magnus Juliusson)


1 (eng) penis. Serenius (1757) översätter ordet med ”man eller creaturs hemliga lem”. Enligt Schmidt (1967) är ordet standardengelska från 1400-talet till slutet av 1500-talet och därefter anses det som slang. Följande klotter dök upp på en bar i New York 1965: "I'm  9 inches  — are you interested? och svaret: "Interested? I'm fascinated! But how big is your prick?"  2 (sl) ha en prick; ha mens.


(sl) frän engelskan. Kvinna som kåtar upp män utan att släppa till. Se också cockteaser och preg.


(eng) morgonens stolthet; morgonstånd*. Även pee-pride och piss proud om samma fenomen.


(sl) fitta.


(sl) stånd, orgasm. Från engelskan.


(euf) bygger på engelskans princess brake och innebär en förskönande omskrivning för ett toalettbesök för alla nödiga och inte enbart för prinsessor och andra kungligheter.


(smn) kuk.


(smn) är enligt Hertoft (1989) ”en ring som sticks genom ett hål i penis från undersidan av glans* på så sätt att ringen går ut genom urinrörsöppningen. Sägs verka stimulerande på mannen och hans partner under samlaget. Namnet efter drottning Victoria av Englands gemål prins Albert (1819—1861), som sägs ha hållit sin penis på plats med en dylik ring”. Ringen håller också förhuden tillbakadragen, vilket underlättar för mannen att hålla sig ren, något som prins Albert lär ha varit noga med för att inte förnärma drottningen. På den tiden bar männen dessutom ofta extremt tajta byxor och med en ring i ollonet kunde lemmen bindas fast så att den inte syntes. Se vidare piercing.


(smn) en rätt ovanlig piercing* i vaginan*, där en ring går genom urinröret och ut genom vaginans övre del.  Sofia Albertina (1753—1829) var en svensk prinsessa.


(sl) kuk. ”Ballen nosar sig upp precis över kalsonglinningen. Som en styv liten prinskorv.” (Lodalen 2010)  Se även korv och köttbulle.


(åld o euf) sälja sig om prostituerad. Under kapitelrubriken ”Om serskilda utmärkelsetecken för skökor” skriver Wistrand (1843) att ”man har satt i fråga, huruvida det vore gagneligt att låta sådana qvinnor, hvilka lemna sig till pris åt allmänheten, bära något distinktionstecken på sina kläder eller någon serskild drägt, så att de kunna vara allmänt igenkända. Det ändamål man dermed kunde åsyfta vore, liksom med deras hänvisande till vissa gator för yrkets bedrifvande, att stämpla liderligheten med den offentliga vanäran och att bevisa, att hon endast emot ens vilja tåldes, med ett ord: att i allmänna tänkesättet bränmärka liderliga qvinnor och derigenom afhålla unga flickor från att följa deras exempel.”


(eng sl) när en man runkar genom fängelsestängslet eller fängelsegallret och miljoner rymmare bryter sig ut när det går för honom.


(euf) se private parts.


(eng) privata delar, könsdelar.  Serenius (1757) översätter med ”hemlig ting”. ”Genom skammen undandras alltså vissa särskilt ’lockande’ kroppsdelar från den offentliga blicken och privatiseras, vilket t ex yttrar sig i det engelska uttrycket för genitalier: ’private parts’. Eller med andra ord: Genom att kvinnan behandlar sina genitalier som ett privat område kontrollerar hon i viss mån hur synlig hennes villighet att kopulera ska vara.” (Duerr 1996) "... innan hon tog av hans kalsonger så att han låg naken och förbluffad på rygg och gömde sina privata delar med handen. " (Oz 2017)

Ibland heter det bara parts och Jan Ivarsson, Simrishamn berättar att han vid mitten av 1970-talet såg en överviktig amerikanska gå omkring i Paris iklädd en t-shirt med texten: ”I may not be perfect, but parts of me are good.” En företagsam fransman kom på idén att tillverka liknande t-shirts och sälja dem till turisterna. Plaggen väckte våldsamt jubel och sålde som smör. Fransmannen, som inte kunde så mycket engelska, hade missuppfattat texten. På hans t-shirts stod: ”I may not be perfect, but my parts are good.”


(da) samlag.


(åld) ”afträde, hemlighus”, enligt Serenius (1757) som översättning av engelska privy.  Swedberg (1720-t) har privet; latrina (avträde) och aedes secreta (litet hemligt rum). Ursprungligen från latinets privatus; enskild.  Lundbladh (2012) har provitt, previtt; dass. Se även prevet.


(lmo)  26-årig man använder ”lösa stora problem” eller ”världsproblem” när han gör en stor. Se stor.


(sl)  professionell;  yrkesverksam, till skillnad från en amatör som sysslar med saker och ting för sitt nöjes skull. Proffs är idrottsslang från 1920-talet. Här om yrkesskickliga prostituerade kvinnor vars enda nöje av hanteringen sägs ligga i förtjänsten.


(åld so) en profoss "var ursprungligen en åklagare i krigsrätt, men kunde också fungera som fångvaktare i armén. I det civila kunde profossen verkställa olika kroppsstraff - exempelvis piskning och risning." (Karlsson A & A 2017 s 44) Och från samma källa: "Du hanterar mig som en profoss, skällde Nils tillbaka." (s 43)


nylatin progesteronum även gulkroppshormon. ”Hist.: sedan 1943.” (SO) Hormon som bildas i gulkroppen i äggstocken efter ägglossningen samt i binjurarna och i mannens testiklar.


(nyo) "onanera som uppskjutningsmetod". (Sjödin 2017)


(latin procreo; avla*) avlingsorgan, penis. ”För det andra genom vissa droger och plantor vilka göra mannen kall, matt och oskicklig till prokreation.” (Rabelais 1966) Se även organ.


proktologi från grekiska prokto; anus och logos; lära; läran om ändtarmen och analöppningen och dess sjukdomar. Vid undersökningar kan proktologen använda ett proktoskop; ett rörformat instrument som förs in i ändtarmen.


(sl) testikel av brål (rom); potatis*.


(sl) smörja promenadvalken; om främst kvinnlig onani. Se också valk.


(euf) det promenerar (går) för någon; någon får orgasm, utlösning. ”En kväll då greven tog sitt kvällsnummer på hushållerskan flämtade hon: – Åh, Rutger, åååh, ååååååååh, nu promenerar det för mej.” (Palmenfelt 1986)


(latin promiscuus; gemensam, blandad, utan åtskillnad till pro; för och miscere; blanda) oreglerade sexuella förbindelser med många och tillfälliga partner. ”Hist.: sedan 1893”. (SO) "Åsberg har också synpunkter på att Irma agerat 'studentflamma' under sin tid på Konstfack — promiskuositet kan ju vara tillåtet fär män, men inte för kvinnor." (Högström 2021 s 60-61)


som har att göra med (präglas av) promiskuitet*. ”Hist.: sedan 1893.” (SO) "Jag vill inte diskutera promiskuösa hovmän — till och med i Karlstad känner vi faktiskt till friherre Armfelt — utan sådant som är importent!" (Burman 2021 s 239) "Då var jag promiskuös ... jaa ... jag blev kär i varenda människa, varenda karl tror jag, och jag hade ju karltycke." (Kalmér 2022 s 59)


(sym) sätta snurr på kuken. ”Kuken far runt som en propeller i fittan.” (38-årig man) Jämför helikoptern.


(fi) stuss* i Österbotten.


(sym)  föremål som täpper till ett hål eller öppning. 1 preventivmedel*. 2 mödomshinna*. 3 kuk. Även hanpropp. ”När han är framme blundar jag och väntar på att vår ljuvliga kontakt ska bli slutgiltig. Hans propp ska sättas in i min fitta och strömkretsen blir sluten och förevigd.” (Modern Erotik nr 12/1973) "Alltså var jag tvungen att hålla mig upprätt, och hålla fast i soffkarmen om jag inte ville ha hans långa propp djupare i hålet än vad som var behagligt.” (Salten 2009) 4 analogt med hanpropp finns honpropp; fitta. 5 tampong. Därav proppa om; byta tampong och propp i hålet; tampong på plats.  ”Hur ska man uttrycka det, fnittrade jag kort innan jag drog till med: en propp i hålet, kära du.” (Drougge 2001) 6 propp i hålet; mens, menstruation. 7 (fisv) propp, bränna propparna; bli förbannad.  Åka på en propp; få stryk.


(sl) kort för prostituerad*.


(grekiska prostates; ’som står framför någon’) blåshalskörtel. Används sedan 1800-talet i svenskan i den latinska formen prostata. Omsluter urinrörets översta del och ligger under mannens urinblåsa. Äggformig och något tillplattad. I prostatan tillverkas största delen av sädesvätskan. Genom att föra in ett finger i ändtarmen kan man massera prostata, bl a som behandling mot inflammationer, men också för sexuell njutning. Läkare undersöker prostata med palpering genom att sticka in ett finger i ändtarmen. Enligt vissa forskare utgör prostatan mannens G-punkt*.

Prostata beskrevs ingående redan 1536 av venetianaren Niccolò Massa. ”Om du är kille så har du prostatan. Om du pillar på prostatan så kan du få utlösning utan att du runkar.” (Hur är det att ha en? Ottar 3/97) ”Hjälper det eller stjälper det att känna till att prostatan egentligen är en slags tillbakabildad livmoder? Det är den inre kvinnan som växer sig starkare i takt med mannens åldrande.” (Jona Elings Pilla varandra i rumpan. Ottar 1/2011) Se vidare frenulum och gubbsjuka.


(lmo) fistfuck, fisting. (se do) Potatismos+prostata.


till prostata och -it, ändelse som bl a betecknar sjukdomar. ”Hist.: sedan 1868.” (NEO)  Inflammation i prostatan.


(sl) prostitution.


sälja sexuella tjänster. Lån från tyska prostituiren och franska prostituer av latin prostituere; utställa, utbjuda och grekiska prostasai; stå framför, dvs stå framför bordellen och bjuda ut sig. ”Hist.: sedan 1641.” (NEO) Prostitution av latin prostitutio; prisgivande, vanhelgande och ”hist.: sedan 1794”. Prostituerad (”hist.: sedan 1875”) kallas den man eller kvinna som tillhandahåller sexuella tjänster mot betalning. ”En präst får inte ta en prostituerad eller en vanärad kvinna till hustru, inte heller en kvinna som förskjutits av sin man, ty prästen är helgad åt Gud.” (3 Mos 21:7; Bib 2000) Och i vers 9 heter det ”Om dottern till en präst vanhelgar sig genom prostitution, vanhelgar hon sin far. Hon skall brännas.”

”Uttrycket ’prostitution’ hvilket af Franska och Engelska författare begagnas, är svårt att rigtigt återgifva på Svenska. Att gifva sig till pris, att prostituera sig, att utbjuda sig, o.s.v. motsvarar ej ännu fullt hos oss detta egna begrepp, som Fransoserna och sedan kort tid äfven Engelsmännerna fästa dervid. Att begagna ordet horeri, hora o.s.v. är för våra öron nog groft, ehuru det är fullkomligt motsvarande, och är ingalunda så artigt som prostitution, prostituée, ehuru det är tillräckligt uttrycksfullt. De nordiska folken hafva i detta hänseende ännu icke blifvit så förfinade, att de med artiga namn beteckna äfven det smutsigaste. Det råder hos dem ännu en grofkornigare ärlighet, som icke torde böra räknas dem till last, och vanligtvis lånas derföre de Fransyska uttrycken. Imellertid är det nödvändigt att begagna något begripligt uttryck för saken, och intill dess att benämningen prostitution eller någon annan måhända vinner burskap, har jag, för att hvarken begagna de rigtigt grofva uttrycken eller förfalla i obegriplighet, valt den medelväg att omvexlande begagna benämningen skörlefnad, prostitution och bordellväsen.” (Wistrand 1843)

Enligt Auguste Forel (1942) är ”de prostituerade nämligen efter den manliga erotismen dresserade automater. Om männen i denna söka kvinnans sexuella psykologi, finna de i densamma faktiskt endast sin egen spegelbild”. Nyström (1885) tar hjälp av Augustinus (354—430) och hans De Ordine II för att ge en bild av prostitution och prostituerade. ”Hvad är mera orent, oädelt och skamligt än prostituerade kopplare och annan pest af detta slag? Men ändock skulle om de prostituerade borttoges samhället förstöras genom lustarnes makt.” Och Kress (1905) skräder inte orden i sitt utfall mot prostitutionen: ”Vi hafva då att i första hand befatta oss med den så kallade prostitutionen, det vill säga med hela den dypöl, som bildas af offentliga hus, glädjeflickor och all den öfriga vidriga apparaten i denna kättjans och sedeslöshetens skamliga organisation.”

Fritz Kahn visar upp en annan, mer diskret, sida av verksamheten, idag närmast jämförbar med lyxprostitution, då han tecknar följande tidsbild i sin bok Sexuallivet (1944): ”En yngling av god familj går inte gärna på bordell. Bordellerna överlämnar han åt soldater och sjömän. Han går till ’en ung dam’. Han är ’bjuden på te’. Han går in i ett fint hus och ringer på en dörr med en otadlig namnskylt. Kvinnan som tar emot honom är inte traselegant som en bordellflicka utan klädd i en utsökt morgonrock. Hon för honom leende in i ett rum med diverse manikurutensilier — aldrig använda. ’Ni vill manikureras. Var så god och gör det bekvämt för er’. [...] Då han senare går nedför trappan försöker han gärna intala sig att han förfört en ung flicka. Detta är den hemliga prostitutionens natur och yrkestricks.”

Maja Lundgren berättar i sin bok Pompeji (2001) att genomsnittspriset för en prostituerad åren innan stadens undergång (79 e Kr) var 2 ass, ett belopp som motsvarar priset för två glas vin. Men om flickan är ung och vacker kan hon kosta upp till 16 ass. Allt går till hallicken som för att få en prostituerad i sitt stall betalar en summa som motsvarar 750 gånger medeltaxan för ett samlag. Prostituerade får inte bära lång stola utan måste visa benen och de får inte vittna i domstol. Enda sättet för en prostituerad att höja sin status är att gifta sig, då kallas hon matrona och får gömma benen och vittna.

Få saker har väl genom tiderna debatterats så utförligt som prostitutionen, och alla, inte minst de som aldrig stött på fenomenet i verkligheten, har åsikter i ämnet. I januari 1999 trädde i Sverige den s k sexköpslagen i kraft, som gör köp av sexuella tjänster kriminella. Säljaren (den prostituerade) kriminaliseras däremot inte.

Prostitutionen brukar indelas i inomhusprostitution; den prostitution som bedrivs av call-girls* i form av t ex eskortservice på hotell eller i egna våningar. Går även under beteckningen lyxprostitution. Motsatsen är då den betydligt enklare utomhusprostitutionen eller gatuprostitutionen.


(lmo) tillfällig ersättare för t ex frånvarande hustru eller flickvän. Från substitut; ersättning.


(dial o åld) om ligg* på prov.  Rietz (1867) om fästefolk som sammanflyttade före vigseln. Se även provnätter.


(sym) testa kukens villighet. ”Han provkörde den ett tag, allt föreföll vara i sin ordning. Det skulle nog gå bra när han lättat på det värsta trycket.” (Tikkanen 1979) ”... tänk på att pengar betyder minimalt jämfört med hur många kåta flickor du kan sätta upp på kroken, så låt inget fruntimmer binda dig innan du har provkört alla!” (Söderblom 2015)


urgammal sed som funnits i alla germanska länder. Anton Nyström (1921) berättar utifrån tysken J. Fischers bok Über die Probenächte (1780) att dessa provnätter, eller unga mäns kärleksbesök hos unga kvinnor, hörde till regeln bland bönderna i de flesta socknar. Detta, menade Fischer, bevisade ingalunda "att sådana flickor saknade all kvinnlig sedesamhet och utan all tillbakahållenhet skänkte sin ynnest åt älskare. Intet mindre än så. Den lantliga sköna vet att på lika klokt sätt hushålla med sina behag och att med lika mycken behärskning krydda den sparsamma njutningen, som någon fröken vid toalettbordet.”

Enligt Fischer hölls provnätter alla dagar och de varade ända till dess att ”båda parterna tillräckligt övertygat sig om deras ömsesidiga fysiska lämplighet för äktenskapet eller tills flickan blivit havande”. Först därefter framställde bonden det egentliga frieriet, och förlovning och bröllop följde strax därpå. Ofta hände det att de båda lämnade varandra efter första eller andra provnatten. Detta utan att flickan fick dåligt rykte. Det var först när hon flera gånger utan resultat hållit provnätter med olika män, som det började skvallras om henne. Fischer menade att lantfolket överlag ”fann seden så oskyldig, att det ej sällan skedde, att då prästen på orten frågade en bonde om döttrarnas befinnande, denne som bevis, att de blivit vuxna och sunda, med all öppenhjärtighet och faderligt välbehag meddelade, hurusom de redan börjat hålla sina provnätter”. Se vidare ligge och nattlöpande.


(nyo)  ”person som går igång på att andra blir upphetsade”. (SAO 2013)


(sl) när man inte har möjlighet att ligga med en tjej för att man redan har ett förhållande. Då kan man lösa problemet genom att skaffa en stand-in som gör jobbet.


(gbg sl) fisa, fjärta. ”När jag var liten omfattades jag av den missuppfattningen att vind uppstod genom att alla kineser samlades och ställde sig att blåsa åt Sveriges håll, samtidigt. Nu vet jag naturligtvis att så inte är fallet. Kineserna vänder sig åt andra hållet, drar ner byxorna och prullar.” (LOB 1995)


(sl) porrfilm. ”Den dåliga tiden har man på jobbet. Sedan går man hem och har kvalitetstid med sin partner mellan klockan tjugoett och tjugotvå, vilket innebär effektivt sprutknull (med hjälp av p-rulle ifall man inte kommer igång fort nog annars).” (tankar om sexualitet 2001) ”Det får bli en vanlig p-rulle, tänkte Bäckström, och hur fan ordnar jag nu det på bästa och mest diskreta sätt så jag slipper den på min egen rumsnota...” (Persson 2005)


(dial) fjärta. Ljudhärmande. Roger Hansson i Järfälla menar att ”det är ett fullt levande verb i Dalarna”.


(lmo) piss och runk samtidigt.


1 (åld) fjärt, fis. Prupp, pruupp; prutt, prutta använt i Jämtland ännu på 1930- och 1940-talen. ”Osagt om sjukt eller friskt — om ämnet väderspänningar kunde Swedberg uttala sig varierat och nyanserat. Som om SO:s (Swensk Ordabok) ursprungliga drunt och fiert inte räckte, har han lagt till fis (1641) — två gånger, med olika latinska översättningar och med hänvisning till en akademisk avhandling i ämnet — och Prupp (enligt SAOB bara hos Schenberg 1739) . . .” (Holm 1986) 2 (sl) rövhål.


(sl) 1 fjärta. 2 skita. Jämför prupp. ”Morfar parera för en förflugen hypotes, tjuvrökte rastlöst å pruppa me stor ackuratess Badenweilermarschen.” (Teratologen 1998)


(smn) röven, ändan.


(sl) rövspringa. ”Misslyckat hon var typ 1.40 eller så och jag är snäppet över 1.90 och med rakad renklämma* så kände man sig som en jävla pedofil, det är ju inte meningen att dom ska måste sticka fast legitimationen i pruppvecket för att man ska kunna slicka med gott samvete.” (Reverend_Raw i Vilka är de vanligaste felen killar/tjejer gör i sängen? AlltOmTV 10/1 2003.) Se även veck.


(da sl) bög, homosexuell.


1 i dialekt även pruttla; småfjärta, skita. Prutt ”hist:. sedan 1805” (NEO) och prutta ”hist.: sedan 1771”. Ljudhärmande. Dalin (1850) har förklaringen ”pruttljudet då man pruttar” och ”prutta — släppa väder genom bakändan, så att det höres”. SAOB (1954) anser också att ordet har ljudhärmande ursprung och att det efterhärmar ljudet av ett valthorn. Man exemplifierar med Bellman (1:92 1790): ”Nu tar han till Valdthornet — prutt, prutt, prutt.” Och i Fredmans sång nr 2:29 (1791) finns följande pruttinslag: ”Kerstin dansar — rör på spelet!/ Olle ler och juckar./ I var dans han har det felet,/ att han pruttar till,/ Och när Olle sig utskämmer,/ Kerstin står och suckar.” 2 prutt, lilla prutt, prutten (sl) arslet, röven, rövhålet. ”Det blir uppvärmning med lite slick och sug, det blir även vanligt knull, men som final kommer det för det mesta en rejäl påsättning i prutten.” (Hustler 1/2000) 3 prutt; bajs, skit.


(no lmo) pruttpojke. Här bög, homosexuell.


(sl) röven, rövhålet. Se även under prutt.


(lmo) "ljudlig missnöjesyttring" enligt  Uarda-Akademiens Ordbok (Lund 1998).


(sl) upplevs av dem som samlas runt den som just pruttat.


(sl) stupfull.


(sl) skitnödig. Se vidare under prutt, prutta.


(smn) så kallas Reningsverket i Uppsala i folkmun.  Kanske uppkallat efter en liten sköldpadda,  Prutten kallad, som  överlevt färden genom hela avloppssystemet sittande på en hopkletat fettbit efter att ha spolats ner i någon toalett.


(sl) homosexuell man, bög. En som juckar* i prutten*.


(sl) kvinnoröv. Se även prutt och röv.


(sl) soffkudde. Se även kudde.


(sl) skitnödig. Pruttnödig har jag använt ända sedan barndomen (1940-tal). Pruttig kan också stå för att vara trött och nere.  Se även nödig.


(lmo) 1 förklaras hos Drougge (2007): ”Du blev så förtjust över min första öppna yttring från dessa peristaltiska aktiviteter att du tog fram block och penna och började föra ’pruttokoll’, där du skrev ner fonetiska ord som exempelvis ’prfffstj’ och ’phöööff’. Man kan säga att varmluften förde oss samman.” 2 full koll på fisarna.


(lmo) i ett Robert Aschbergs Program i TV 3 våren 1993 deltog Paul Oldfield (f 1966) från Macclesfield i nordvästra England med att prutta fram den brittiska nationalsången medan bl a den dåvarande utrikesministern Margaretha af Ugglas  (M) förfärat såg på. Aschberg är känd för sina provocerande program och för att testa gränser och inslaget  fick också önskad effekt genom att orsaka tittarstorm.  För en liknande mästerpruttare se under fjärt, fjärta.


(sym) fyrhjuling som drivs med ren skit.


(lmo) person som ständigt fiser.


(sl) 1 analmuskel. 2 snubbe med uttänjd pruttring; bög. Se även ring.


(dial) person med stark benägenhet att prutta. (OFVG) Se även syl.


(sl) rumpan, stjärten. Se även veck.


fornsvenska prydher; höfvisk, sedesam, franska prude; tillgjord.  "thit  prydha [composita]  lifwirne," (Heliga Birgittas Uppenbarelser. Utg. af G. E. Klemming 1857—1884) Samtliga uppgifter från Söderwall (1892) NEO  har ”hist.: sedan 1777”. Överdrivet moralisk inte minst när det gäller det sexuella. ”Hon var så pryd att hon satte bindel för ögonen på barnet hon ammade.”  "Jag är nog ganska pryd när det gäller sådant. Jag håller nog tyst om mitt." (Kalmér 2022 s 57)


(sl) 1 kuk.  Syl; stickverktyg med vars hjälp man gör hål. Senare har ordet kommit att användas om småsaker i allmänhet. 2 fitta. ”Sen ville hon att min grej* skulle vara en rå banan i hennes pryl men jag sa hold on, jag behöver faktiskt inte höra på vad som helst.” (Härkönen 1991) 3 (nyo) ha prylarna; ha mens. Se också ha sakerna.


(sl) person som går runt med överfulla fickor. Även om den som aldrig får nog av prylar.


(nyo) knull, knulla. Eget 2013. ”Han: Vad sägs om ett pryll? Hon: Jag har prylarna* så jag kan inte prylla.”


(dial) prutta*. (Skärgårdsguiden, Språk- och Folkminnesinstitutet, Uppsala)


(sl) kuk.


(sk)  ”gump* på stekt gås”. (Ambrius 2002)


(sl) i uttrycket pinna ur, åka ur prästbetyget;  avlida, dö. ”Tja, en vacker dag åker man ur prästbetyget kanske.” (Lo-Johansson 1935/1978)


(euf o åld) i ett uppländskt uttryck heter det ”han fick lappa prestbyxerna”, vilket, enligt en uppgift från 1896, innebar att han (äkta mannen) fick böta till kyrkan för att hon (bruden) burit guldkrona vid vigseln trots att hon då var havande. Se även byxor och kyrka. Uppgift från Byrman (1989).


(åld so) ”skällsord mot präster och teologistudenter”. (Falk 2011)


(euf) lastens prästinna, gatans prästinna, Fröjas prästinna; prostituerad. ”I London är kvinnomarknaden på Piccadilly världsbekant. När teatrarna stängas, komma herrarna i frack och hvit halsduk och söka sin eleganta dam och fara bort i bil, under att kvinnliga frälsningsofficerare gå och erbjuda de oskyldiga ’lastens prästinnor’ hvita liljor. Den som mottager en sådan föres till en lokal där hon får varmt kaffe, får vara med om ett möte, får kärleksfullt tilltal och får kort till ett räddningshem för fallna kvinnor.” (Berg 1914) ”Ja, jag vill dö ung. Hu, vad jag ryser, när jag tänker på, var vi gatans prästinnor hamna på gamla dar. I sta’n mellan broarna som ’berglärkor*’, som äpplegummor i portgångarna om nätterna, i fängelset, på fattighuset.” (Haraldsson 1918) "Enligt Carlén kantades Baggensgatan av hus bebodda endast av 'Fröjas prästinnor', som med 'lockande blickar, sminkade kinder, blottade bröst och talande tungor överallt i fönstren och portgångarne läto se."   Den Carlén som avses är Johan Gabriel Carlén (1814—1875) som utgav  Carl Michael Bellmans samlade verk i fem band under senare hälften av 1800-talet.


(dial) knull, knulla, älska. Två exempel ur Sjöström: Kvinnorna i byn (1973) om livet i Burträsk (Vb): ”Visst är det bäst att få pröp när han rinn till, men när har dom i våra år, och bonnpojkar dessutom, någon villig i närheten. Om så är fallet, när vet man det? Men det tränger på och ut ska det. Tänk påna och görä. Då får man ro att arbet. Läs istället än spring efter jänter! Det ger mest i längden, sa Olov.” Och: ”Det värsta med oss hemmansägaresöner är att vi inte får lära oss tala och diskutera. I byarna pratas mål som i stora delar är obegripligt för utomstående. Det är mutter och härmljud mera än tal. Som till exempel paalf filä — klappa fil. Man hör riktigt hur det slappar till, när det slås med träskeden mot filtråget. Jo, eller sabbä fotn nedi et görihål — trampade med foten i ett gyttjehål. — Ja, eller pröp — älska.”  Pröpp, pröppä (dial); fjärta, släppa väder.


(sl) PåSättBar. Villigt sexobjekt*.


(grekiska pseudes; lögnaktig, falsk) sexuellt umgänge med någon av samma kön p g a bristande kontaktmöjligheter med det motsatta könet.


(grek) kuk.


se preventivmedel.


(grek) sexuell avvikelse där någon går i gång av kontakt med extremt kalla föremål.


(sym) innebär, enligt Fabricius-Møller (1946), att någon kan få utlösning eller orgasm genom lukt, hörsel, syn och tankar. ”Det har berättats om fall då kvinnan fått utlösning bara genom att lukta på mannen. Jag känner själv ett exempel på att en kvinna kan få full utlösning bara genom att höra mannens röst, se på honom, till och med på bjudningar, eller bara tänka intensivt på honom, när han är på resor.”


förklaras av manlig pensionär från Malmö vara förkortningar för Pitt Till Vänster respektive Pitt Till Höger, vilket var koder för byxmått som skräddarna använde för åt vilket håll lemmen pekade. Detta på den tiden då man köpte måttbeställda kostymer.


(eng) 1 kort för Pick-Up Artist, en man med förmåga att träffa, attrahera och förföra kvinnor. Pick-Up är egentligen amerikanskt slang för att ragga. 2 pua; kvinnligt underliv, enligt slangopedia.se.


(latin puber; könsmogen och grekioska algos; smärta) smärtor kring könsorganen.


(franska puberté till latin pubertas; mandom, könsmognad, fortplantningsförmåga av pubes*) kroppsliga och psykiska förändringar när människan blir könsmogen, vilket brukar inträffa för flickor mellan 10—14 år och för pojkar mellan 12—16 år.  ”Hist.: sedan 1835”. (NEO)


(latin hårväxt, könsorgan)  yttre tecken på könsmognad. Ordet ”hist.: sedan 1887” (SO). Könsmognaden yttrar sig som bekant i tilltagande hårväxt särskilt kring könsorganen (pubeshår). Adams (1982) menar att pubes ursprungligen kan ha stått för könshår, men att ordet senare kom att beteckna också den del som täcktes av detta hår, dvs de yttre könsorganen. Adams vet också att berätta att i det klassiska latinet skilde man mellan capillus (huvudhår) och pilus (kroppshår, inklusive könshår), något som bevarats i t ex franskan där man har cheveu respektive poil. Dessa användningsområden flyter dock ofta ihop. ”Hwem skulle då undra, där de äro gifta, om mannen skulle tröttna at wänta på hennes restitution och söka roa sig med en annans små pubes.” (Linné 1979/1700-t) ”Det var mamma som sa till sin mamma: ’Jag känner mig gammal. Häromdagen upptäckte jag att mitt könshår nu är nästan helt grått.’ Varpå mormor svarade: ’Tycker du det är illa? Vänta bara tills du börjar tappa det’.” (Belle de Jour 2006) ”Jag såg sädesvätska drypa fram ur ollonets mynning och fastna i hennes pubes så att tunna glittrande trådar bildades mellan oss som om vi spann in oss i en slemkokong.” (Blå 2007)


(latin genitiv av pubes*) blygdben*. ”Således flår de först av honom hans pubisblad, som skyddar hans dygd — och som för den infödde är symbolen på hans manliga värdighet.” (Brøgger 1974)


(euf) könshår. ”Och jag hade inte vaxat mig på jättelänge. Att klippa pubishäcken själv skulle ta en timme.” (Belle de Jour 2006) Se även häck.


hjälpmedel att hålla erektionen vid liv. En gummiring som träs över penis ner till roten efter erektion och som får blodflödet och därmed ståndet att hålla i sig. Pubisringen bör dock inte användas längre än en knapp halvtimma.


(euf) prostituerad. Från  franska public, latin publicus; offentlig, allmän. ”Men hon var nu publique [offentlig] och bodde med en annan mamsell och bjöd oss till sig.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Jämför esperanto publikulino; prostituerad, hora egentligen offentlig kvinna. Se även offentlig flicka, offentlig kvinna.


(för sl) bög i invandrartäta områden.


(sl) kuk. ”—Går man klädd som ett fnask får man puckar i skrevet!* hojtade svinet efter honom.” (Drougge 1998/2003)


(sl) 1 knulla. Även ’spela ishockey’.  Pucka (rom); säga; tala, prata. ”Jag menar, jag skulle inte vilja ta i en så pantad fitta med tång ens, men ändå kan jag tänka mig att pucka på henne.” (Skantze 1992) På min förfrågan om han vet något om ordets härkomst, gissar Alexander Skantze (brev 20/12-1995) att ”pucka förmodligen är besläktat med pöka* men verbformerna är ibland olika. ’Att pöka en brud’ respektive ’att pucka på en brud’ — fast jag har ibland hört det sista utan preposition också”. 2 spy. Kanske från engelska puke; spy. 3 (so) puckad; helidiot, dum i huvudet.


(so) dum i huvudet, idiot.


(sl) kvinnobröst.


(no sl) ha samlag med någon.


(sym) kvinnobröst.


(sl o so) bög. Under 1970- och 80-talen började ordet användas även som skällsord om dum och otrevlig person: ett riktigt pucko! Enligt Carling (2005) en ”relativt allmän, ursprunglig romaniglosa”. Kanske kommer ordet från chokladdrycken Pucko som lanserades 1954. Pucko i sin tur namngavs efter Chokladpuck, en av många puckglassar som GB haft i sitt sortiment alltsedan 1935. Glassen fick i sin tur namn efter ishockeypucken.


(sl) bög, homosexuell.


(sl) speciell puss endast för den man tycker väldigt mycket om.


(sl) 1 fitta. 2 få en pudding; föda barn. 3 snygg, sexig person. I den sistnämnda betydelse är ordet ”hist.: trol. sedan slutet av 1940-talet”. (SO) ”Hon satt bredbent i ett par knäkorta, ljusgula byxor som var till för att visa snarare än dölja. Hon var en riktig puddingpastej.” (Drougge 2011)


(sk) fluglarver som förekom bl a i utedassens latrintunnor.


(smn) fitta.


(latin ’vanhedrande’ av pudeo; skämmas, blygas) kvinnligt könsorgan. Pars pudendus (lat); könsdelar, genitalia. Grekiskans motsvarighet är aidoia; ”de nesliga delarna” pluralis av aidoian; penis. Enligt Adams (1982) återfinns ordet i sin substantiviska form skriftligt först hos den romerske politikern, filosofen och författaren Seneca d y (död ca 65 e Kr) medan adjektivanvändningen (pudens) kan spåras tillbaka till Ovidius (43 f Kr—17 eller 18 e Kr). ”Herregud, kvinna, vilken vacker pudenda du har!” (A Joanou: Ärkeänglar från Erotika 1996) Se även skam.


se näsa (4).


bildning till puder av latin pulvis; stoft och franska poudre med samma betydelse. Enligt NEO ”hist.: sedan 1845”. Pulvriserat gödningsmedel och en blandning av skit, kalk och torv. ”En folkskola, som årligen bevistas af 40 barn, antagligen dock endast under halfva tiden, lemnar omkring 100 tunnor pudrett.” (En bok om avträden 1984) ”Vet du hur de går för den som har fått magförkylning? Skvätt — pudrett bara — i ett, i ett.” (Ohlmarks 2004) "Båten befanns vara en pråm, kalkad ini och stinkande pudrett [ett göd-selämne]." (Meidal 2022 s 247)


(latin puella; flicka och publicus; offentlig) offentlig flicka*; prostituerad, sköka.


(franska puéril; barnslig av latin puerilis; till puer; barn, gosse) sodomi* i betydelsen analcoitus* enligt den romerske skalden och satirikern Martialis (40—104). ”Hela natten förlustade jag mig med en glädjeflicka, och jag har aldrig träffat någon så tygellös som hon. Efter att ha tröttat ut mig på alla de sätt bad jag att få nyttja henne puerilt (sodomi), och innan jag talat färdigt vände hon tillmötesgående på sig.” (Erotika 1992)


1 (sym) kvinnligt könsorgan.  Stor, hård (cylindrisk) sittkudde. 2 (ty) Puff; bordell. Därav Puffmutter; bordellmamma*.


(sl) pistol. 1 kuk. Lån från lågtyska Puffert; liten pistol. 2 fitta. 3 snygg, sexig kvinna.


(sl) ”könsumgänge” enligt Kotsinas (1996) och från 1946. Från samma år och källa är pufftargalia; ”prostituerad”.


(sl) 1 enligt Bergman (1985): ”vanlig benämning för manlig homofil”. Idag även om kvinnlig dito. 2 pugga, bitterpugga (slang med dialekt ursprung) kvinnlig och manlig prostituerad. Pugga (dial); groda, sugga samt ”litet klumpigt och smutsfärdigt fruntimmer”. (Rietz 1867) Se även pagga. SAOB jämför bl a med ”da pugge, pogge av mlt pugge, pogge sannol till en germ rot pu- blåsa upp o d”. Thesleff (1912) härleder ordet från engelska pug; prostituerad.

Bergman (1934) har pugga  ”flicka” och ”sämre flicka”. (Ur en stockholmsnasares ordförråd, 1934) Han jämför även med den dialektala betydelse Rietz  ger ordet. Berg (1900) nämner pugga; ’scortum’*, som studentslang från Uppsala. I modern slang finns baconpugga nedsättande om fläskig och äcklig tjej. Betydligt äldre är puggmamma för sexuellt kåt och liderlig kvinna. Även puggmamma; kopplerska. Enligt The Alternative Swedish Dictionary är baconpugga vanligt uttryck i Västerbotten och man ger exemplet: "Satte du verkligen på den djävla baconpuggan?” 3 transvestit*.


(sk o so) grodröv.


(lmo) pissa och runka samtidigt.


(sl) 1 spy. Från engelska puke. 2 (sym) röv.  ”Du kan samtidigt låta din trumpinne dansa på din andliga sons puka.” (Aretino 2008) Jämför trumpinne. 3 pukor; kvinnobröst.  Därav hängpukor; hängbröst.  Se även trummor.


fornsvenska puke; djävul, ond ande. 1 (dial)  Rietz (1867) har  allmänt i Götaland om häftig utsot, diarré. Också förr om inhemsk kolera. Kanske har ordet något att göra med  puke; satan, ond ande eller spöke.   Även puken (dial); hästslaktare. Tanken var då att någon av dessa onda makter orsakade sjukdomen. Ordet ”hist.: sedan ca 1420 (Boneventuras Betraktelser).” (SO) "Puken (den onde) ta dej, sork (pojke)! (Folksagan i Sverige 2 s 170) 2 (eng) puke; spy, kräkas.  Också kräkning, kräkmedel.


(dial) djävul. (ORB) Se också puke.


(nasalo) mänskliga exkrementer*, ruttet, full persons andedräkt. Nasalo är ett, av den norska kemisten och konstnären Sissel Tolaas (f 1959), uppfunnet luktspråk.


1 (sl med dial urspr) knull, knulla. Även arbete, arbeta (hårt). Rietz (1867) har pul (dial); ’semen virile’ (sperma), och: ”Han ga’na ett pul.” Av fornnordiska pul, pula; stöt, ideligen stöta på. Troligen ljudmålande. ORB har pule, puul om samma sak. Lars Holm (1986) visar att vårt ord har en lång historia: ”Förutom runda ord finns det några andra glosor och fraser bland tilläggen som har med äktenskap och barnalstring att göra. [...] Puhl, congressus conjugalis. [äktenskapsumgänge].”

Enligt SAOB betyder pul; ’besvär’, ’möda’ (1526), och i Ordelistan i Carl XII:s Bibel (1703) förklaras det med samma ord + ’arbete’. För verbet pula känner SAOB däremot betydelsen ’ha könsumgänge med’ alltsedan 1620. ”Skaru säga som inte ens kan pula din käring!” (Martin, Kärlek 8/1967) Pulare, horepulare (dial); horkarl, och kalvpulare; en som har tidelag* med en kalv. Småland kallas ibland för Getapulien, eftersom landskapet förr var känt för sin getskötsel. Namnet är förmodligen bildat från det gamla småländska dialektordet getapul; person som haft tidelag med getter. Numera kopplas ordet mest samman med det italienska landskapsnamnet Apulien.

Byrman (1989) har  ”han har pulat upp henne”; han har haft samlag som resulterat i att kvinnan blivit gravid. Tryti (1985) jämför pule med knulle vad gäller mest använda knullord i norsk slang. ”Knulle er i ferd med å miste mye av tabupreget, mens pule stadig er mindre salonfähig. En del jenter later dessuten til å mene at det ligger maktmissbruk implisitt i verbet pule, noe i retning av tvangspuling (jf. nyfeminis-tenes omdiskuterte parole ’Nei til tvangspuling’). Et synonym til ’å tvangspule’ er ’å straffepule’, som förekommer i trusselen (hotelsen) ’Jeg skal straffepule deg med slappikk’.” 2 (so) enligt Jerrick/Söderberg (1998) är en möjlig tolkning att ”okvädinsordet gör gällande att kvinnan ställer sig till förfogande för anal samlag”. 3  pul; sperma. (slangopedia.se) 4 pula (rum) kuk.


(so) uppfattas väl idag mest som en rolig ordlek och omöjligt som skällsord, men på  t ex 1600-talet, när uttrycket hade sin storhetstid, kunde användaren av ordet bli dömd för ärekränkning. Troligen för att det  fanns ett par värdeladdade inslag  i skällsordet, nämligen pul* och rumpa*, ord som idag få eller ingen ser något stötande i.


(eng sl) att ha sex med flera olika personer, den ena efter den andra som vagnarna i t ex ett tåg.


(dial o sl) 1 (sbst) fitta, ung kvinna. Bildat av lockropet till höns; pull, pull. Franskan har poule; höna, av latin pulla; kyckling. ”Gång efter annan gick det för dem och nu fanns det ingen kvar som inte hade sin näve i pullan på en medsyster.” (Martin, Kärlek 8/1967) ”Om du minns, tog jag alltid din lilla pulla, när du red, och nu vill jag känna om du har den kvar och hur hon är nu.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Medan han öppnade och tog på sig skyddet gned jag in pullan.” (Belle de Jour 2006) 2 homosexuell man. 3 knulla. ”Det luktade fitta. Han hade pullat någon brud på toan.” (Pissbomber och Knullhets i Pittstim 2009) ”Gud vad han pullar mig och slickar samtidigt,... (Söderblom 2015) 4  (ta en) pulla, pulla på (vb); runka. "Från början bara i betydelsen kille tillfredsställer tjej med hand, men varför inte se det som en motsvarighet till runka, alltså helt utan utomståendes inblandning. Passar alla tillfällen, särskilt när man inte vill låta lika ordboksklingande som onanera.” (Tigerskott i brallan nr 1/2001) Pulla förslag till ord för kvinnlig onani (16% av rösterna) i RFSU:s tävling (2014) för bästa ord för fenomenet. Segrade gjorde klittra*. 5 lesbian. 6  Wiklund (1999) har ”beröra intimt” från 1940-talet på Söder i Stockholm. 7 pullorna brösten.


(smn) kuk. Se pulla; fitta.


(sl) fitta. Se även lurva.


(smn) kuk. Se även plutt.


(euf) knull. ”Den hjärtlöse bonddrängen hånar henne för att hon mist ’äran’ sin efter att de ’sufvit samman den långa sommarnatt’ och då bland annat ägnat sig åt ’pulleri, pulleri pampen’, som det står i ett omkväde. Kär syssla har många namn.” (Byrman/ Olofsson 2011) Se även pamp.


(barn) kvinnligt  könsorgan.


(smn) fitta. Kvinna (f 1978) har med sig ordet från barnsben och tycker att det är användbart och ”gulligt” även i vuxen ålder.


(lmo) kvinna med polisongliknande könshår.


(sym) från engelska pull over; dra över. Se dra (1). 1 förhud*. 2 kondom*.


(sl) prostituerad. Ordlek från engelskans pull over; dra* över.


(sym) skrivbord med sluttande skiva. I Skåne sägs, enligt  man (f 1877), när en kvinna blir gravid att ”hon skaffat sig pulpet”. Uppgift från Byrman (1989).


(sl) 1 sperma av latin pulvis; stoft, aska. 2 pulvra, ta sig ett pulver; knulla.


(sl) kvinna som säljer sig för att få knark. Holmén (1997) har pulverhäxa, pulverhöna  ”prostituerad kvinna som håller ihop med narkotikaförsäljare. Bär ofta narkotikan på sig vid försäljning”. SAOB jämför med "danska pulverheks, äldre tyska pulverhure egentligen en kvinna som tillreder pulver med påstådd övernaturlig kraft”, trollpacka, häxa.

I Prostitution (1981) förklarar en kvinna innebörden av att vara ’tjackhora’: ”Med tjack menar man tjack uppåt, centralstimulerande medel. En tjackhora är man om man lägger upp sig för att få en macka (injicering av centralstimulerande medel). Inte så att man går ut och gnor åt torskar, utan man lägger upp sig för den som har pulver.” I samma prostitutionsutredning heter det: ”Synen på ’tjackhoran’ är ofta mycket föraktfull, av vissa anses det t o m värre att vara ’tjackhora’ än att prostituera sig (utanför missbrukarkretsen). Att sälja sig så billigt och dessutom bli beroende av män som man har sexuella förbindelser med.” 2 (åld so) enligt SAOB (1998) används pulverhäxa ”om kvinna som anses vara trolldomskunnig, trollpacka ... nedsättande benämning på ful o. illasinnad kvinna...” ”Jag går icke i ditt rum du gamla pulfwerhäksa, säger hon.” (Jerrick/ Söderberg 1998) Se även höna och häxa.


(sl) (silikon)bröst. Se även patt, patte.


se pulver (2).


(so) 1 lösaktig (i smyg*) om kvinna. 2 (sl) berömmande om riktig snygging. ”Förresten sa Matte på jobbet att jag är en tiopoängare, en puma.” (Drougge 1999) ”Slank, långbent sexpuma, 25, söker erfarna, håriga, muskulösa, gärna tatuerade killar för sköna knull.” (Fib/Aktuellt sexannons juli 2004) Se även tiger. 3 (sl) kvinnligt könsorgan. 4  ”medelålders singelkvinna i amoröst förhållande med yngre man”. (folkmun.se)


(sl) fitta.


(sym) 1 fitta. ”Hennes mus arbetade redan omkring mig, denna våta, kramande pump, som drog och sög i mig som om hon ville slita mig i bitar.” (Brudar är sexgalna 1978) 2 kuk bl a i  länsa pumpen; pissa. Även pumpa läns, länspumpa om samma sak. Länsa är egentligen en sjöterm med betydelsen tömma. Från lågtyska lensen med samma betydelse. ”Seså Eugenie, låt oss gå till verket, där har vi pumpröret, som står upp i luften, det skall strax översvämma oss.” (de Sade 1795/2002) Också spermapump. 3 "sätta/göra någon på pumpen”; lura någon så att han eller hon hamnar i en brydsam situation. Här, liksom i uttrycket ”hon har gått på pumpen”; om kvinna som ’lurats’ att bli gravid. (Byrman 1989)


(sl) 1 (sbst) fitta. Gurkväxt. ”Då köpte ja mej ett papperslås å satte för min lilla kunta (el pumpa).” (Sörmlandslåten 2/75) 2 pumpa, pumpor (sbst) stora kvinnobröst. "En nollställd utvikningsflicka (Christina Lindberg f 1950) som visar pumporna en halvannan timma, skrev Aftonbladets högt uppburne filmkritiker Jurgen Schildt." (K Lind 2018)  3 (vb) rörelsebeskrivande om knulla. Pumpa upp och ner för att slutligen pumpa in, låta satsen gå. ”NannaStava försöker komma åt att slicka hetsätarmosters clitoris mitt under den rediga pumpningen, som inte verkar bereda Odilo någon njutning alls.” (Nikanor Teratologen: Pedofobens bekännelse, Perversioner 2003) ”För det mesta har det bara gått till så att mannen har hoppat på och pumpat för fullt, och så har det varit över.” (Hite 1977) ”Just när jag börjar slappna av har de pumpat färdigt och vill bara vända sig om och sova.” (Hite 1977) ”Å, älskling, pumpa på nu som en vansinnig, pumpa, pumpa...” (Harris 1965/1900)

"Vid samlaget gjorde flickan ont. Hon lyfte sig från härden [bädden], sköt upp sitt underliv och gjorde tre fyra pumpanden med sin kropp och sög som en pump — och skrattade åt ens oförmåga att stå emot, ty akten skulle ju pågå länge men blev kort. Nå, de hade ju särskilt nöje av militär som kunder, 'stiliga kronans gossar', annat  än åkardrängar och sjåare." (Suneson 1891)

 Tysk slang  pumpen; knulla och norsk slang pumpe kvinnen full. 4 (vb) rörelsebeskrivande om att runka. "Du skall titta på när han runkar: De flesta killar pumpar inte bara rakt upp och ner. [...] Oftast rör han handen lite i sidled.” (Jameson 2005) 5 sätta en tjej på pumpen eller pumpa upp en brud; göra någon gravid. 6 pumpa (sbst); testikel.


(euf) fjärt.  Ett mörkt, nästan svart bröd av tyskt ursprung. I tyskan finns ett ord pumpern; klappa, tidigare också fjärta. En koppling till detta pumpern är att brödet anses gasframkallande. Men också ordets senare led anspelar på fjärt. Nickel är en enklare form av Nickolaus och används framförallt som nedsättande mansnamn. En lunsig person som inte bryr sig om att hålla inne med fjärtarna kallas Pumper-Nickel. Jämför svenska Fis-Olle. Eftersom brödet ifråga var fjärtdrivande fick det överta namnet. Uppgift från Stolpe (1984).


(lmo) flitigt använt i Herrtidningarnas sexannonser. Enligt Olle Waller (Fråga Olle) handlar det troligen om att ”använda vacuumpump* för groteska förstoringar av blygdläppar eller för att tillfälligt öka volymen på penis. Annars kunde man ju tro att ’pumpsex’ har med heteroporrfilmernas tröstlösa in- och utpumpande att göra.”


(euf) röv, ända. Langenfeldt (1947) har betydelsen anus och hänvisar till Dalman (1765) där pumpsotet beskrivs som ”ett akter om stormasten fyrkantigt igenklätt rum hvari pumparne stå”. SAOB förklarar ordet med att det rör sig om en trätrumma som omger länspump i lastrum på segelfartyg, och jämför med tyska pumpensod, där det senare sammansättningsledet är latin sood, soot; källa, brunn.


(för sl) fitta.


(sl) fitta enligt slangopedia.se.


(put) ”så som missbrukare uttrycker sig.” (Holmén 1997)


(latin scrotum*) testikel. Fornsvenska punger. Ett ord av omstritt ursprung. Swedberg (1720-t) har pung crumena, marsupium, börs, (penning)pung med tillägget ”item (även) testiculus”. ”Tarzan i djungeln slicka på pungen.” (Jacobsson 1977) ”Men efter en tid blev jag tom/ inte bara i min pung utan också i min själ/ Freud skulle ha tröstat mig med/ att detta var nästan samma sak/ Men han fanns inte till hands. (Twilling 1967) Inga pengar i pungen; impotens.

Laqueur (1994) berättar att fransmannen Guillaume Bouchet i sin bok ”La matrice de la femme” från 1500-talets slut talar om bourse; pung och att ordet ”syftade inte bara på en börs eller påse utan också på en plats där bankirer och köpmän samlas. Som påse, börs eller säck överbryggar den behändigt avståndet mellan manskroppen och kvinnokroppen. ’Purse’ kunde betyda både pung och livmoder på renässansengelska. En anonym tysk bok förklarar med en nött liknelse: ’livmodern är ett tätt förseglat kärl, likt en penningpung (Seckel)’.”

Pseudo-Albertus Magnus säger i sin De secretis mulierum (1655) att ”skötet stängs som en börs (bursa) sedan det sugit upp de manliga och kvinnliga utlösningarna”. ”Lille Nemo går omkring med en sjudagarsstyvis och ett underbart par blå pungstenar testamenterade av Lady Bountiful.” (Miller 1956) Jämför stenar. I förortsslang finns uttrycket gråta min pung; pyttsan.


(sl) placera ett objekt mellan pung och penis eller stoppa något i kalsong eller trosa t ex i smuggelsyfte.


(sl) öl som smugglas in på platser där det inte får förekomma, säkert gömt i pungtrakten i byxan.


(so) till man; ser ut som en kuk (pung) i ansiktet. Norska pungsvord för samma sak.


(sl) sperma*. Se även grädde.


(sl) omedveten blottning av könsorganet vid för liten och trång kalsong eller trosa. Se även klyfta.


(sym)  testikel. "En sida av saken var att man återigen läste de antika hyllningarna av män som älskar män, och många inspirerades av detta, som den Antonio Vignali i Italen som författade en mycket explicit pamflett om kriget mellan 'kukarna', 'rövhålen', 'fittorna' och 'pungkulorna'." (Västerbro 2025 s 173) Se vidare under kul, kulor.


(lmo) gör den som rättar till kulorna* i byxan.


(sl) pojke, man i sexuellt avseende. Se även mes. Pungmes är också en liten fågel.


(sl) enligt slangopedia.se: "Doften av sperma som bildas mellan pung och rumpa, även kallad mellangården*."


(sl) kuk. Se även nisse.


se under påse.


(sym) suspensoar.*


(so) som Jona Elings uttrycker det i sin krönika: Pilla varandra i rumpan. (Ottar 1/2011) ”Pungspark på hela patriarkatet! Kastrera våldtäktsmännen!”


(sl) ”Vad varmt det är ute! Var det dumt att ta svarta jeans? Kommer jag att lukta pungsvett nu?” (Drougge 1998/2003) Se även pung och svett.


(lmo) när testiklarna okontrollerat byter plats och snor ihop sig.


(sl) könsorgan med tillbehör. ”De kan vara bra att ha. Men de måste hållas efter, jag rakar minsann mitt punkotek! säger Benjamin förnumstigt.” (Drougge 1998/2003)


(euf) 1 kvinnans könsorgan med tonvikt på kittlaren. ”Jag kände hennes lilla hårda punkt därinne. Låt fingret dansa runt den, runt den, runt den ...” (Martin, Kärlek 4/1965)  ”... trevade han sig fram och grep försiktigt om själva hjärtpunkten för hans brand och eldighet.” (Cleland 1965/1749) Och från samma källa: ”Men när hans hand med sina beröringar naturligen lockades mot mittpunkten...” ”Han spelade med tungan över bröstvårtan som jag kände var hög och stel, precis som punkten, punkternas punkt, bröstvårtans kära syskon därnere.” (Ardelius, Kärlek 2/1965) Även stödjepunkt (26-årig man). 2 penis. "Om flera mödrar har sönerna sedermera berättat mig, att de från deras barndom bestämdt varnade sina kära gossar för att röra vid kroppens mest ömtåliga punkt. Och detta har verkat godt.” (Kleveness 1902) 3 bakdel. ”Åh, herrn ...! bönfaller hon, hennes nu högsta punkt lyser och darrar fortfarande efter föregående lektion.” (Coover 2007) 4 samlag. ”Anmärkningsvärt är att de förbjödo henne att kyssas, omfamnas och skriva kärleksbrev men lämnade den viktigaste punkten oberörd.” (Bergman 1922)


(sl) ofta om den kvinna som blir havande redan "första gången", när hennes mödom "punkteras". Byrman (1989) har punktera "befrukta en kvinna av misstag". Se vidare under mödom.


(sl) 1 få, ha punktering; fisa. Av det fisande ljud som uppstår då luften pyser ut vid en punktering. 2 utlösning. " Den manliga utlösningen är annorlunda än den kvinnliga, när du väl har fått den så är det som en punktering. Jag tycker om att cykla med fyllda däck." (Kalmér 2024 s 253)


1 (sl) ofta om den kvinna som blir havande redan ”första gången”, när hennes mödom ”punkteras”. Byrman (1989) har punktera ”befrukta en kvinna av misstag”. 2 (fisv lmo) hårklyvare, pedant, paragrafryttare. Se även kommaknullare.


(euf) penis. Lidaräng (1982) berättar att ”En man fick öknamnet Puntel efter det att en dam brukade kela med honom när han var liten och säga ’du lilla puntel’ (sannolikt bildat till punt, penis).”


(sjö) ”kund hos prostituerad”. (Dalnäs 2014)


(no) bröst om vilka Tryti (1985) berättar att ”Bryster i allminnelighet kalles gjerne ’pupper’ eller ’puppestell’, og en storbrystet dame er en ’puppal’. En spesialterm er verbet ’å puppe’, som vil si at spedbarn bare nipper til brystet i stedet for å suge skikkelig. ’Pupp’ opptrer også med spesialiserende førsteledd, i ord som ’struttepupper’, ’strukkepupper’, ’slaskepupper’ og ’hengepupper’ (da. hængepatter; sv. hängisar)”. I svensk slang finns pupp; kyss.


(sl) 1 (sbst) fitta. Puppan har också en viss likhet med ett lindebarn varifrån vi har puppa; docka, liten flicka av latin pupa med samma betydelse. 2 (vb) knulla. ”Nu gungar de på havets botten omslingrade i döden med kuk i fitta, slev i gryta, kudde i kuddvar. Fars kos hårlösa svans i mor. De puppade varann in i det sista.” (Nine Christine Jönsson, Kärlek 4/1965) 3 (vb) onanera. I någon av sina självbiografiska böcker berättar Ivar Lo-Johansson (1901—1990), enligt min sagesman, att hans morfar sa ”puppar du?”, när Ivar lekte med sin pitt. 4 kvinnlig homosexuell. 5 puppor; kvinnobröst.


(sl) kuk. I flertal puppar.


(sl) fitta. Folkmun.se har framstjärt*.


(sl) fitta. Se även luva.


(sl) kvinnobröst.


(rom) bak, rumpa. Ordet förekommer både hos Palm (1910) och Thesleff (1912). Bergman (1913) menar att ordet möjligen är romani och att det kan vara samma ord som ”Bul Rumpe”. Bergman jämför också med pure; strunt, stackare. Enligt Gibson (1978) kan ordet också vara ett skällsord typ knöl, kräk, arsle.


(fsv) purgera, purgera sik; "skaffa sig afföring". (Söderwall 1892) Från latinets  purgare; rena till purus; ren. Härav purgativ; avföringsmedel och purgatorium; skärseld.  "purgera sig . . .  med yrter oc dryk som göra lösen."  (Läke- och Örte - Böcker. Utg. av G. E. Klemming 1883— 1886).


(sl) 1 kuk. Purjolöken var en grönsak som associerade till penis, lust och fertilitet i germansk tradition. MacLeod/Mees (2006) menar att purjolöken var fallosörten, något som dock inte alltid klargörs i medeltida beskrivningar, eftersom många kristna författare ansåg detta faktum pinsamt. Se även lök. 2 purjo; bög.


(sl) penis. (Waller 2002) Se också krigare.


(nyo) ”kåta upp sig”. (SAO 2013) Därav purrig; lustfylld. Purra; väcka.


(lat) var, sårvätska.


(dial) "kvinnlig könsdel." (ORB)


(för sl o so) sug min kuk!


(sl) (pushupp)behå. Efter engelska push; pressa.


(am sl) knull. Dubbelstöt, dubbelstöta.


(för sl) hallick, bög.


se poshte.


se under intima plagg.


(sl) fitta.


(dial o åld) vagina. Pös (dial); pung, scrotum*, och latin puse; ’cunnus’. Bildat av en germansk stam pus; blåsa, svälla bl a i pusta.


svenskt ljudhärmande ord. 1 vänskapskyss med slutna läppar. Från svensk dialekt puss. Swedberg (1720-t) har puss; kyss. Enligt SO är puss ”hist.: sedan 1712” och pussa ”sedan 1651”. ”... hon med breda sugande läppar för att pussa bättre än alla andra...” (Hammarén 2003)  Pusskalas allmänt pussande och kramande bland en samling människor. Puss ”hist.: sedan 1918” (NEO) och pussas ”hist.: sedan 1841”. (SO) 2 puss kort för pussapparat; mun. ”Hans kärleksförklaring var så upphetsande att jag satte mig på hans puss så att han kunde tala direkt i mitt sköte, direkt i mig.” (Oravsky: Sex för invandrare. Subaltern 3/2006)


(smn) fittan. "Hade han försökt grabba mig i pussan hade han fått en gaffel i skrevet." (Berglins. SvD Kultur 23 februari 2025)  Pussan är ett vanligt namn på husdjur främst då katter. Se under katt (1) för en koppling till pussan. Pussan är troligen en försvenskning av engelsk slang pussy, pyssycat; fitta. (se do)


(sl) en person som gärna pussas och/eller som man gärna pussar. Se även gurka.


(smn) fitta. Se även pussy och murra och kussimurra.


(sl) puss, kyss.


(dial) sexuellt lösaktig kvinna. (OFVG)


(lmo) sugen på att pussa eller bli pussad. Se även nödig.


(lmo) cerat som används mot torra läppar.


(eng sl) kissekatt, kvinnligt könsorgan. I en svensk undersökning (1998) där ettusen pojkar och lika många flickor bl a fick svara på vilka ord de kände till/använde om kvinnans könsorgan kom pussy på nionde plats bland flickorna och på femte plats bland pojkarna på tio i topplistan. Fitta segrade hos båda könen. Men förutom kattkopplingen finns det förespråkare för att pussy istället ska kopplas ihop med ordet börs* också det med fittanknytning. "Vi lockade brudarna till våra snabba båtar och där mjukade vi upp deras pussies. Det gillade de." (Kalmér 2024 s 145)


(eng) fittmakt. ”Och vet ni varför? Jo, för att slampan har fattat köttfickans makt. Och hon är fullständigt bekväm och cool med att använda den makten. Det är värt vår beundran. Det är pussypower.” (Puma Swede 2012) Och från samma källa: ”Fatta att fittan är makt. Självklart är det upp till var och en om - och hur - man vill använda sin fittmakt.”


(nyo o lmo) ) ”positivt inställd till pussies (fittor)”. (SAO 2013)


(eng sl) bil som drar till sig tjejer. Se också pussy.


(euf) kort stöt av luft, vindpust. SO har "hist.:sedan ca 1650".  Hallänning (f 1945) meddelar att  "fis kan heta 'liten pust'. Hittat i Franska noveller/el.berättelser/ en pocketbok från 1960-talet, översatt till svenska av Sven Stolpe."


(fra) hora, prostituerad.


(eng sl) när läppstiftsförsedd kvinna suger kuk.


1 (dial o åld) kvinnligt könsorgan. Enligt  Rietz (1867) är puta speciellt jämtländskt medan pytta förekommer mer allmänt. Lundblad/Josefsson(2021) har pytta; höna. Jämför skånskans puta (puda); kudde. Troligen från en germansk rot put; något uppsvällt. Detta i uttryck som  puta ut, t ex knölar på huden eller om något knöligt och pösigt under kläderna. Danskan har put; samlag. Pytta; flicka, ung kvinna, och julpytta, en jullek som Rietz beskriver som följer: ”Man lägger sig baklänges på golvet för att med fötterna hemta ett föremål, satt vid hufvudet. Denna jullek utföres obesväradt af båda könen.”  Minns att underbyxor var något som få kvinnor använde sig av på den tiden. 2 puta (för sl) prostituerad kvinna, hora. I betydelsen hora finns puta även i fornnordiskan. Också som skällsord. ”Ett halvblod som bodde ensam med en gammal puta.” (Skantze 1997)  Jämför puta (spa o port) fnask* och puto*.


(sl) 1 (sbst) fitta. 2 (adj) homosexuell. Uppgift från Thorén (1996). 3 ”fnask” (Kotsinas 1996) med tidsangivelsen 1987. Kanske från puttana, det vanligaste italienska ordet för prostituerad och grekiskans putana; sköka av latinets putidum; illaluktande, stinkande. Puttana används även som svordom. Från Italien kommer spaghetti alla putanesca; pasta på horans vis. Franskan har putain; hora, luder.


(sym) fitta.


(so) manlig prostituerad. "Med ett ord som puto, beteckningen för en manlig hora, flätade Valera in kungens sexualitet i den politiska kritiken mot honom och gav därmed regalierna en annan innebörd."  (Bagerius 2017)


(sl) sperma*.


rappa, belägga med puts, polera. 1 (sl) knulla. ”Jag är säker på att hon aldrig hade blivit putsad i den ställningen förut.” (Het Kärlek 1967) 2 putsa staken (salamin); runka. 3 förföra*.


1 (sl) fitta. Putta (dial); liten håla. 2 (gråspråk) famna en kvinna. Hos Rietz (1862-67) står ordet för kyssas och är hemmahörande i Uppland. Gråspråk var det hemliga språk som talades av de älvdalska gråarna; gårdfarehandlarna och var en variant av älvdalska.


(smn) 1 kuk. ”— Jag vet, sa han. Kuk är ett fult ord. Fitta också. De låter fult, rent estetiskt va, om du begriper vad jag menar. — Vi får väl döpa om dem, sa hon ointresserad fastän hon plötsligt var vaken igen. Jens O skrattade. — Jaha, sa han. Han får heta? — Putte efter pappa, sa hon och fnissade.” (Bokander, Kärlek 6/1966) "Hon skrek till då jag grävde mig upp under kjorteln men då hon såg att det var unge herrn myste hon bara på mun. Hon ville veta om putte blivit skälmaktig.." (Brunner 2020 s 128) 2 bög. Egentligen grabb, pys men även om manliga homosexuella.  Svensk dialekt putte, pytt, pött; liten och tjock person.


(smn) fitta, liten (gullig) flicka.


(italienska putto; liten pojke av latin putus; pojke, barn) statyett eller målning av amorin*, kerub. Ordet är "hist.: sedan 1872”. (SO) Därav puttilagnia av putti; bilder av nakna barn inom konsten och lagneia; lust. "Illustrationer bidrog ytterligare till upplevelsen. De visade i själva verket ofta par som kopulerade inför en berättares hemliga blick. [...] Vällustiga putti eller chockerade pryda människor tittade emellanåt ner på scenen från bilder inom bilden.” (Danton 1996)


(jid) penis. "Smolka som alltid tigger sig till en slurk ur alla andras läskedrycksflaskor och grabbar tag med handen om ens putz!" (Roth 1969)


(dial) kyssa. (ORB)


enligt Öresunds Översättningsbyrå (danska-svenska.se) chattspråk för pussar.


(sl) homosexuell, pervers*.


(eng sl) kort för Pussy Workout dvs knulla. Också i betydelsen pornwank som innebär att man runkar upp pitten till stridsberedskap. Se wank.


(sl) porrfilm, porrvideo. Se även våffla.


(åld) fnasker. (1600-t) Se fnask.


(grek) bakdel, arsle.


sexuell stimulans eller upphetsning vid åsynen av statyer, inte minst då sådana av nakna kvinnor. Efter sagokungen och skulptören Pygmalion från Cypern, som blev så förälskad i en egenhändigt tillverkad kvinnostaty av elfenben, att han bad Afrodite att blåsa liv i statyn, vilket hon också gjorde, varpå kungen gifte sig med flickan. Ullerstam (1961) definierar begreppet som ” sexuellt begär att förstöra statyer”. Se också staty (2).


(sl) 1 pylla; knulla. 2 pyllan;  fittan. "Min fru och hennes mamma kallade det kvinnliga könsorganet för pyllan. En moster, som var född i början av nittonhundratalet och från Kungshamn i Bohuslän, kallade alltsammans därnere, kanske bara fittan eller underlivet för pylleverket. (Nils Larsson f 1945)  3 pyllor; skitkottar. "Vi brukade kalla det marsvinen och kaninerna släppte där bak för pyllor. ' Nu får vi göra rent buren. Här är fullt med pyllor i spånet'." (Per Eklund i folkmun.se)


(barn) pitten. Ordet från kvinna (30—40 år) i Småland med förklaringen ”att gymnastikläraren hade uppmanat alla att tvätta ’pyllen’.”  Kanske har  ordets väg gått via pitten, pillen till det ytterligare förskönande pyllen.


(sl) 1 (rest)kuk. 2 pyramider; spetsiga kvinnobröst.


(sl) kuk, snopp.


(grekiska pyr; eld och lagneia; vällust) sexuell vällustkänsla vid eld.


(grekiska pyr; eld och mania; galenskap) kan yttra sig som en sexuellt betingad längtan efter att bränna ner. ”Hist.: sedan 1858.” (SO) ”Redan de gamla grekerna funderade över hur det kommer sig att man får lust att urinera när man ser eld. Det kan ses som en sexuell böjelse som är att likna vid fixering vid en fetisch, en upplevelse relaterad till något speciellt där möjligheten att leva ut böjelsen är starkt begränsad.” (YA 13/10-2003 Pyromaner upprepar oftast sina handlingar.) Oftare rör det sig dock om ett tvång att anlägga eld utan några som helst sexuella övertoner. Enligt NEO är ordet ”hist.: sedan 1858”.


(sl) Langenfeldt (1947) har ”hafsig kvinna” med kommentaren ”från pugga?” ”Fy fan hvad det luktar eau de cologne! Alldeles som efter pyschor! sade snickaren.” (Strindberg 1879) Rietz (1867) har pyssja; sköka, ett ord som han sätter i samband med puso, pusu (se do), vilket han översätter med ’cunnus’, ’vulva’. Han jämför också med bl a isländska  puss och plattyskans pus med samma betydelse. "Berglärkor*, pyschor och apelsinskor*, vi har många namn muttrar Fia.” (Kallenberg 1997)


se hål.


(sl) 1 (få) utlösning. Pyts; burk, skål, från vilken man pytsar; häller (upp). ”När ingen valsagge finns tillhanda får man krama egen pyts.” (LOB 1992) Se bytta, sagga, sagge. 2 pyts; fitta ”En eller två gånger — inte mer — lät jag honom doppa penseln i min pyts.” (Aretino 2008). Jämför pensel.


(sl) lösaktig kvinna, prostituerad. Se även pyts och burk.


1 (dial) manslem.* Se även puta, pytta. 2 enligt Holm (1978) troligen en svordom av pytt, putt; helvete, t ex gå i putten. Han har med ordstävet ”Pytt, fick du veta’t” och tillägget ”sa pigan till postmästaren om vart det oadresserade brevet skulle hän”.


se puta.


(smn) kvinnligt könsorgan.


(smn) kuk, enligt 47-årig kvinna. Jämför pytte; liten och pytteliten; mycket liten. Se även lilleputt.


(grekiska pyon; var och ouron; urin) var i urinen vid t ex vissa könssjukdomar*.


se under uppslagsordet vis.


(lmo) ytterst nära att något (ofta negativt) hänt.


(lmo) på fitthåret; vara nära. Jämför på fitthåret.


se under jäsning.


(dial) havande, gravid. (ORB)


(för sl) herregud! skit också!


(sl) knullad, påsatt. Ordet finns inte belagt i våra vanligaste slangordböcker och jag har enbart träffat på det hos Drougge (1996): ”Det är ju hårdheten som räknas. Vem fan vill bli påbeppad med halvfräs?” På min förfrågan varifrån hon fått ordet, svarar Unni Drougge: ”Kärt barn har ju så många namn. Man säger fräsa, pucka, dunka, naila, köra osv. Det är bara att hitta på nåt som låter fonetiskt korrekt. Så jag antar att jag hittade på ordet påbeppad.” (E-post 10/3-2005)


(sl) potta*. Kotsinas (1996) har ”nattkärl” med tidsangivelsen 1946.


(sk) pojkflicka. Jämför tösepåg.


(sl) att svära pågud är att ge extra kraft åt det man vill säga. Uppgift från slangopedia.se.


(sl) snabbt avklarat knull utan förspel och finesser. ”Vad är det bästa på en kvinna? En man!” Se även hoppa på.


(sl) kvinnobröst.


(euf) 1 kuk; speciellt då om stående sådan. Fornnordiska puka som bl a gett upphov till pykel (dial); käpp. Släkt med medellågtyska pok; dolk. ”Eller också kunde han enträget be henne om att blåsa på den, och om hon inte gick med på det kunde han hugga tag i saftpåken och skaka den liksom i raseri, medan bägge två kiknade av skratt.” (Miller 1934) ”Det var ju inte de välmenande vita påkdropparna jag var ute efter, utan den anonyma och dunkla säden rakt i synen.” (Brøgger 1974) ”O, han hade en präktig påk under magen! En tjock en, kan jag säga dig! En bestialisk en! (Aretino 2008) Jämför knölpåk. 2 (åld so) gamle påk, enligt Falk (2011) ”odåga”.


(dial o svr) för tusan. Detta enligt ORB som också har tä påckers; (åt)helvetet!


(dial) hin onde. (ORB)


(euf) kondom*. "Hon: Har du nån påklädnad?  Han: Nej, jag är helt skyddslös! "


(sl) knulla.  Slå ner pålar i marken. Se påle. ”Å ena sidan tycker jag att han är en stor skit, men å andra sidan är jag glad att det är nån av oss på plutonen som pålar upp henne.” (Skantze 1997) "Du skall ha tack för att du pålade min häst." (Karlsson A & A 2017 s 56)


(sl) 1 (stå)kuk. Ordet är ett gammalt germanskt lån från latin palus; påle, stolpe.  Engelsk slang har pole; (stå)kuk. ”Han körde in den i hennes lilla rosenhåla och då hon kände pålen i köttet började hon skrika och frenetiskt skaka sina bröst.” (Apollinaire 1993) ”Ja kanske just nu men när jag för ut pålen ur fittan på dig och drar den så här utefter vecket till skithålet då blir du som svimfärdig av lusta. Jag ser det nog.” (Jönsson, Kärlek 1/1965) ”Passa på och ta dig en bit. Mer påle än så här blir det nog inte ikväll.” (Lodalen 2005)

Även åderpåle enligt 19-årige Björn Persson i Norrköping. Kotsinas (1998) har kärlekspåle och köttpåle. Hos Wahl (2003) reses ett par andra pålar: ”Han trängde hetsigt in i Sara igen med sin rödfläckiga fläskpåle, nej förlåt lammköttspåle, och lättade efter några ögonblick sin slemmiga barlast i henne under öronbedövande tjut.” Och Wahl (2004) har knullpåle. Edenborg (2019) har blodpåle: "Hoppas inte du störs av min blodpåle mot magen?" Se också totempåle. 2 doppa pålen; knulla. Även hoppa på pålen för samma sak. ”Kan du prata eller sitter nymfomanen och hoppar på pålen? ” (Ekroth 2012)


(sl) leka pålkran; knulla. Se även under kran.


barnspråk för häst. Här om kuk. "Hist.: sedan 1834." (SO)  Svensk dialekt pålle till poll, poll lockrop till häst. Ordet används ofta i samband med rida; knulla. ”Den gången gällde det att få upp kjolen och få ner fingrarna i murvan*, fram med fittan då, ner med blixtlåset och in med pålle i spiltan*.” (Sven Holm, Sänghästen1987)


(dial) Byrman (1989) har "möjl till påse i bet mage". I Ragunda (Jl) heter det ”skö no påsa bortä når söm hälst” (ska nog påsa bort det när som helst), vilket innebär att kvinnan ifråga snart ska bli av med magen dvs föda.


(sk) konstgödsel. Se också mög, mök.


(sk) konstgödsel. Bl a hos Västgöta-Bengtsson (1993) och i Ordbok över Nösslingemålet finns posadynga.  Se vidare under skit och mög.


1 (sym) ”ho ha blett påsatt” i Småland om ogift, gravid kvinna enligt man (f 1897). (Byrman 1989) ”Jag är på jobbet för att sätta på, eller bli påsatt.” (Puma Swede 2012) 2 påsatt kärlek. ”Om den som genom trolldom blivit påsatt kärlek, dvs mot sin vilja blivit passionerat förälskad i en man eller kvinna, rökte sig med en död mans tand, försvann kärlekssjukan.” (Tilander 1989) Se även sätta på.


(so) om tjock, plufsig person.


(sl) 1 påse, droppåse, hängpåse, godispåse, golfpåse, kastanjepåse, kottepåse, odygdspåse, pungpåse och skattepåse; testikelpung. Även krutpåse, kulpåse, potatispåse, skinnpåse och äppelpåse  ”... man skulle ha kunnat slå tärning på lemmens väldiga rygg; också dess längd var ofantlig; och sedan kom det rika bihang som representerades av skattepåsen därinnanför...” (Cleland 1965/1749) ”Moster satt i l’hombren och en gång gömde vi oss bägge så långt bak i trädgården under buskarna, att vi hade tid att där mala av en påse.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Kuken ryckte till och det började pirra allt mer nere i pungpåsen.” (Blind date ur Din Geografi 2006)

Kulpåse är inte enbart en påse för kulor utan också en påse att ha kul med. ”Bram, utbrast Willy belåten. Det är ju en stor stad och dom är vana vid sjömän. Där ska man väl för fan få kunna lätta på påsen igen.” (Wik 1973) 2 påse, ICA-påse, pökpåse, snoppåse, skyddspåse; kondom, knullgummi. ”Under bokföringspapprena i papperskorgen ska han förgäves leta efter sin slemfyllda skyddspåse,...” (Hûlová 2015) 3 fettpåse, godispåse, myspåse; fitta. 4 påsar, godispåsar, gottpåsar, mjölpåsar, stenpåsar, tepåsar; kvinnobröst. 5 tömma påsen; runk med uttömning. 6 horapåse (dial) kondom*. "En del äldre moralister blev upprörda och i Värmland kunde de högljutt tala om att de aldrig skulle 'dra på en töcken där horapåse'." (Lindström 2021 s 243)


(sl) 1 knull. Se även ställa på. 2 kvinna som sexobjekt.


(sl) kuk; vaktar påsen med kulorna*.


(sl) knullare. ”Vacker, stark, vältränad, en påsättare, en hingst som behärskade alla gångarter.” (Persson 2005)


(sl) kuk.


(sl) knull. ”Kvinnan representerar kärlek och här ska på alla sätt visas att hon hellre vill ha sex än kärlek. Därför är männen utbytbara och ständigt villiga till nya påsättningar. För hon är allas egendom och därför omöjlig att älska.” (... och till slut sade hon ja. Ottar 2/96) ”Gift par i 45-årsåldern, där han har haft glädjen att se sin fru bli knullad av flera män på en gång, söker nu den ultimata masspåsättningen. [...] Denna gång har vi tänkt att 15—20 killar ska få ta ut sina lustar på henne för att avsluta med en spermadusch över hela hennes kropp.” (Blixtkontakt. Aktuell Rapport 5/98) Se även sätta på.


(nyo) ”någon som vill sticka ut från mängden och smyckar sig för att få ett ragg”. (SAO 2013)


(euf) 1 avträde med skämtsam syftning på påvestolen. Jämför äldre danska och tyska pilatus; avträde, från Pontius Pilatus (mannen som avkunnade dödsdomen över Jesus). I Sverige började ordet användas under trettioåriga kriget (1618—1648) då svenskarna kämpade mot påvetrogna trupper. Detta i sammansättningar som hälsa på påven och glömma sig kvar hos påven; om dassbesök.

I Vatikanmuseet förvaras idag en sedia stercoriaria, en dyngstol, som tidigare hade sin plats i Peterskyrkans pelargång. Denna dyngstol användes länge under en högtidlig ceremoni som varje nyvald påve måste genomgå för att minska sitt högmod och få tillträde till kyrkan. Medan påven satt där på sin tron lästes 1 Sam 2:8: ”Den hjälplöse reser han ur gruset, den fattige lyfter han ur dyn ...” Så låter det i Bibel 2000 men går man tillbaka till Vulgata, den romersk-katolska kyrkans officiellt fastställda latinska bibeltext, så står där stercor, spillning, dynga, träck och inte dy. Detta påpekas av Stolpe (1984) och det är också genom honom som jag tillägnat mig fortsättningen på historien. Vad gjorde påven på tronen? För att få svar på det måste vi gå tillbaka till legenden om den kvinnliga påven Johanna. Hon hade, utklädd till man, studerat bl a i Aten och väckt uppseende i Rom för sin lärdom och valts till påve år 855. Hon lyckades dölja sitt rätta kön i nära tre år, men avslöjades då hon mitt under en påvlig procession födde ett gossebarn på gatan.

Troligen går berättelsen tillbaka på en romersk folksaga. Enligt den skulle alla påvar från Paschalis II (1099—1118) genomgå stolprovet. Där på dyngstolen avslöjades deras rätta kön. Men när Julius II blev påve 1503 så var han den förste påve på mycket länge som hade skägg. Han behövde då inte sitta till stols eftersom det stod skrivet över hela ansiktet att han var karl. Seden övergavs av Leo X som var påve mellan 1513—1521. 2 påve; bög. 3 reta påven; onanera. 4 i påvens namn (svr) lindrig ed analogt med i Guds namn.


under ett tal i Vatikanen, den 2 mars 2014, använde påven Franciskus ett ord som slog världen med häpnad. Han talade italienska och det han sa var  in questo cazzo ungefär i det här satans (förbannade)... Eftersom en påve knappast uttrycker sig så, speciellt inte i ett offentligt tal, så måste det ha rört sig om en språklig felsägning. Något som vem som helst kan råka ut för, inte minst personer, som likt påven, inte har italienskan som modersmål. Han rättade sig också omedelbart till in questo caso som betyder i det här fallet. Felsägningen fick stor spridning och media över hela världen kablade ut nyheten om den svärande påven.


se säkra perioder.


(sl) ett ömsesidigt mun-mot-kön-knull. Från ordleken med påvens telefonnummer VAT 69 (egentligen en spritsort), där VAT står för Vatikanen och 69* för den knullställning där båda parter är vända så att de samtidigt kan slicka och suga varandras kön. Se även nummer.


(eng sl) Pope's Nose; enligt Grose (1785) "the rump of a turkey"; rumpan (gumpen*) på en kalkon.


(sl) ”hon väntar påökt”; hon är havande. Se vidare förökelse, tillökning. Uppgift från Byrman (1989).


(sl) 1 fitta med tonvikt på behåringen. Även underlivspäls; fitta och prova pälsen; knulla. Jämför pälskrage; fitthår. ”Men nåt stick i pälsen fick hon inte.” (Drougge 1996) ”Nu hade vi ställt oss upp, jag lät kuken trycka mot hennes underlivspäls. Vi darrade och kysstes.” (Blå 2007) I amerikansk slang finns fittorden furburger, hairburger och hairpie. 2 DN (2/1-1994) har engelsk päls för kondom: ”Den som är dum nog att tro att en liten kula i slidan är lika effektiv mot barn som en ’engelsk päls’, alltså en kondom, har sannerligen sig själv att skylla.” Se även chapeau anglaise, la. 3 gnida päls; knulla. 4 ruska päls; runka, onanera.

furburger, hairburger
mort douce
chapeau anglaise
hairpie
engelsk päls


(sl) pälsa av; knulla. ”Varför han skulle pälsa av dottern också är väl lite oklart...” (Persson 2005)


(sl) vulva* och 1990-tal. Se även biff.


(sl) fitta. Jämför hårburgare.


(sl) fitta. ”Så börja den (hunden) skälla jättemycket och då sa jag ’den kanske tror att jag har en leksak?’. Då sa han ’ja det är ju en jakthund, blink blink’. Tystnad. [...] ’Nej det där fattar du inte va. Du kanske kommer på det ikväll, när du ska sova’. Då fattade jag att han syftade på mitt eget lilla pälsdjur.” (Krönika SvD 29/11-2002)


(sl) lyxhora. ”Rik som ett franskt pälsluder.” Vanligt talesätt i 1940-talets Söder (Sthlm) enligt Wiklund (1999). Se även luder.


(sl) fitthår. Se även mössa.


(sl) kvinnlig homosexuell. Sutta (dial); liten flicka.


enligt Hellquist (1918) benämning på avgrundsfursten. Ordet är lånat från finska perkele; djävulen, fan, som i sin tur troligen fått ordet från det litauiska gudanamnet Perkunas. Hellquist menar att ordet brukas än idag (1918) i t ex Östergötland och att det uppträder redan på 1600-talet i litteraturen. ”Ho allti um mornar ä oppe/ förrn Pärkel fått tofflera på...” (Saxon 1922)


1 (euf) positivt namn på kvinnans könsorgan med tonvikt på klitoris. ”Du skulle smeka mina njutningslystna blygdläppar. Och när du hittade pärlan — då skulle det gå för mig. Hur lätt som helst!” (Nyström 2003) ”För hon måste tänka sig hans kön lika sprängfyllt som hennes apelsinkötts pärla, hennes sköte som inte önskar sig något annat än att få ...” (Amanda Ooms: Kåt i Subaltern 3/2006) ”Just innan det går för mig kniper jag hårt i klitoris, som jag kallar snabelpärlan.” (Roche 2009) ”Migh är gifwen en lillieqwist/ en bästa Perla haar hoon mist” (Kvarndruup/Olofsson 2013) 2 (sl) polera pärlan; onanera. Engelsk slang har polish the pearl. 3 skit, exkrement som i bockpärla. På Åland kallas fårskitar för pärlor. 4 sekret, sperma. ”... fittknullade mig med en kuk som verkligen var sällsynt styv trots att pärlorna ännu droppade från den ...” (de Sade 2009) ”Jans vackra långa stång hade ett par blanka pärlor på huvudet.” (Bjørnebœ 1967)


(sl) flera (multipla) orgasmer i följd. Se också orgasm.


(sym) fittslickare med tonvikt på klitoris. Se även dykare.


(smn) 1 kvinnligt könsorgan. Se port (1).  2 besöka pärleporten; onanera.  Pärleporten är ju porten till himmelriket. Ordet från en väckelsepsalm skriven av Fredrik Arvid Bloom år 1917.


(sym) skapas när mannen tömmer sig över kvinnans ansikte så att sperman rinner ner längs halsen. Se även halsband.


(sl) 1 spetsiga kvinnobröst. ”Utåt sett hade jag förbindelser med ett antal jordiska kvinnor vilkas bröst var som päron eller pumpor.” (Nabokov 1984) 2 päronstjärt, päronhäck. ”En stockholmare, född ca 1940, berättade för mej att han i tonåren övergav en tjej för att hans kamrater retade honom för att hon hade päronhäck.” (man f 1929) Även om bildskön rumpa. Päronet förekommer också som rumpemoji precis som  äpplet (se do). 3 päronboll; pung. Se även under frukter och pumpa.


(sl) Palm (1910) har betydelsen anus utan närmare förklaring.  Pärs (dial); tungt, hårt arbete och  ”dä ä en hård pärs ja har å dras med”. Uppgift från Rietz (1867).


(dial) ord för skit använt i tv-serien ”Pistvakt”(1998—2000) ett hatälskat program om tre hojtgroggande pistvaktbröder som bor hemma hos mamma i en liten fjällby.


(sl) 1 homosexuell. 2 pök, flygpök; sexobjekt. ORB har pök, pöök  (dial) gosse, pojke. Se pöka.


(sl) knulla. I en artikel i DN (30/12-1993) ges exempel på hur ett tidigare oskyldigt och obemärkt ord kan komma att framträda i ny och värdeladdad skepnad: ”De populära tv-raggarna Ronny och Ragge går inte hem överallt. Absolut inte på en villagata i Tibro, som heter Pökängsgatan. Nu vill grannarna att kommunen ska byta namn på gatan. Gatunamnet har funnits länge och kommer av att det en gång låg en gård som hette Pökan vid en äng där gatan nu går fram. Men i Ronnys och Ragges ordförråd, som snabbt blivit många ungas favorit, betyder pök ’tjej’ och pöka ’knulla’. De har gett ordet pök ett innehåll som lägger ett löjets skimmer över namnet Pökängsgatan, skriver en talesman för grannarna till byggnadsnämnden i Tibro. Sju av 37 hushåll på gatan har ställt sig bakom skrivelsen till byggnadsnämnden, rapporterar Skövde Nyheter.” Men protesten avslås och Pökängsgatan behåller sitt namn.

Ett annat vittnesmål, om ordets nya hemhörighet i ungdomsspråket, kommer från Skantze (1993): "Hemma i Stockholm är det andra grejer som gäller, men en sån här jävla bonnhåla, asså. [...] Jag väntar bara på att nån med grepe, lantmännenskepa och vita träskor ska komma fram och fråga om jag vill pöka.” ”Hur stor är sannolikheten att vi, Bob och jag, skulle ha pökat på samma brud utan att veta om det?” (Lodalen 2005) Enligt Rietz (1867) är pök småländska för näsvis, högfärdig och i Västergötland heter det pökken. Norsk slang har pökken; lufte slangen, kissa och  pøke; knulla.


(sl) porrfilm. Se också pök.


(sl) kondom*. Se även påse (2).


(sl) person som gillar att mumsa pölse (korv) d v s kuk.


(sl) 1 sexuellt utmattad. 2 kåt*.


(sl) kvinnobröst.


(dial o åld) pung*, ’scrotum*’.  ( Rietz 1867)


(lmo) hängröv enligt fittkramp.se. Se även röv.


(sl) sperma, sädesvätska.


enligt folkmun.se om erotikfilm.


Öresunds Översättningsbyrå (danska-svenska.se) har chattspråk för puss.


kort för queer*.


enligt not till Rabelais (1983/1534) skatologiskt skämt som bör utläsas cul bé; ungefär vidöppen rumpa. Franska bouche bée; med vidöppen (gapande) mun.


(sl) enligt slangopedia.se betyder ordet bög och är en förkortning av kanis (se do).


(alban) "knulla din mamma". (Kidish.se)


(albanska) knulla.


(för sl) från arabiskan. Din systers fitta.


(för sl) från arabiskan. Din mammas fitta.


(sl) kuk. Förslag 1999 från engelsk konsultfirma till namn på de sammanslagna olje- och bensinbolagen OK och Q8. Prov på vad språkförbistring kan ställa till med.


(grl) piss.


(kurd) håll käften! (slangopedia.se)


se cruising.


(dial o åld) Ihre (1766) om ”maskulin avlingslem”.  Gotländska kvaldrung (åld); testikel. ( Rietz 1867)


(sl) enligt slangopedia.se betyder ordet bög och är en förkortning av khunis.


(åld) fittan. "I är lijka Qudan som häst som är till reds för hwar Man!"  Uttrycket hämtat från Karlsson A & A 2020 s 75 och från samma källa: "Erik Falk vid Uppsala Universitet, som forskat om gångna tiders skällsord, har dock kunnat lägga fram ett intressant förslag till tolkning. I uppsvenska trakter kunde det kvinnliga könsorganet vulgärt kallas för kuttan. Med ett förmjukat danskt/halländskt 'd' får vi ett väldigt snarlikt ord."  Betydelsen skulle då bli "en hästfitta som var tillgänglig för var man."


(eng) kvinnlig homosexuell och drag queen, feminin manlig homosexuell iförd bl a kvinnokläder och make up. Engelsk slang har fairy queen, rubber queen, size queen, rice queen och drama queen. Se respektive uppslagsord.


(eng) homosexuell.  Konstig, egendomlig, skum. Användes först som skällsord för homosexuella, (i USA redan på 1920-t), som svarade med att göra ordet till sitt. Vissa forskare menar att ordet kan vara lånat från tyska quer; skev, sned. Ett tidigt svenskt ord för queer var kvär. I vardagligt tal brukar ordet användas som synonym för såväl bi-, trans-, lesbiska- och gayidentiteter, positioner och personer. I dag är det dels namn på en teori där forskarna problematiserar heterosexualiteten som norm, dels är det lite poppis att kalla sig queer, som tecken på att man förkastar etiketter som homo, hetero, manligt och kvinnligt. Queer är både teori och praktik. I sin politiska form växte queer fram i USA under 1980-talet när de homosexuella skuldbelades för hiv/aids. I mitten av 1990-talet dök begreppet queer för första gången upp i svenska medier. I en intervju i RFSL:s tidning Kom ut använde en professor i socialantropologi termen.


(fra) svans*, penis.


(eng) ’kvickis’ . (se do)


(latinisering av ”Vad i helvete nu då?” Uppgift från Ingers (1977) som har uttrycket från 1920-talet.  I Malmö heter det, enligt samma källa:  "Quid in helvetia nunc tunc?”


(jid) fitta. ”I varje fall var det bara några timmar sedan jag i badhuset hade sagt till Maxie, att jag ville ta mig en titt på hans systers quim — här hade jag den nu, en saftig godbit, som låg klistrad kring mig och gav sig hän gång på gång.” (Miller 1956) Silverton (2010) menar att ordet funnits sedan1613 och att det kanske kan härledes från walesiskans ord för dal.


”en queer* kuk som bryter mot normen”. (SAO 2013) Även slang för kuk i allmänhet.


se kutta.


(dial) Rietz (1867) har ”bukig; om kor” och ”hafvande; om qvinnor”. Ordet går tillbaka på vamb, qvam (dial); våmb, mage.


se kved.


1 (dial) manslem*.  Från en indoeuropeisk rot quet; ansvällning. ”Gossen han satt i kammaren, i kammaren, i kammaren,/ bulta sin qvid med hammaren, med hammaren, med hammaren,/ än med hammare, än med tång,/ jag skall lära dig blifva lång!” (Anderberg 1977) 2 (fsv) quidder, qwedher; buk, mage. Söderwall (1892) har också betydelsen uterus, qved, lifmoder och qvidbruni; diarré.


(fsv) qvidhruni; diarré* och qvidhsot; masgsjukdom. Uppg. från Söderwall (1892).


se under lust.


(fsv) "menstruation, menstruationsblod." (Söderwall 1892) som också citerar följande från Läke- och Örte - Böcker. Utg. af G. E. Klemming 1883—1886. " komber qwinno soth haffwa sin manada gangh."


(åld) Swedberg har med ordet som han förklarar med menstruum muliebre och tydliggör med följande bibelcitat: ”Then på bergomen icke äter, then sin ögon icke uphäfwer til Israels huus afgudar; och sins nästas hustru icke besmittar, och icke ligger när qwinno uthi hennes kranckhet:..” (Bib 1703, Hes 18:6)


(sl) kuk. ”Nu har kaninen hittat sin rabarb, sa hon och nästan svalde lemmen och han fick hålla andan för att inte genast överraskas av en orgasm.” (Ehnmark, Kärlek 2/1965) ”Å ha man likt dej sjunge ’Jesu sträck din spira ut’ när en rikskänd predikant med glugg flinande fiffla fram rabarberstången så torde man behöva all den nåd man kan snatta sä till!” (Teratologen 1998) Jämför stång.


(sl) otillräckligt stånd, impotens. ”Så länge kommer också Isadora och alla vi andra kåta kvinnor att mötas av mjuka makaroner och rabarbersvaj varje gång vi får lust att vara de som tar initiativet.” (Sveland 2007) Se även svajmast.


(sym) könshår. ”Augustin, här har vi en rabatt som behöver plöjas, vill du göra det?” (de Sade 1795/2002) Se även plöja.


(sk) satkäring, allmänt grinig och sur käring*.


(sk) kräkning i samband med rapning. Även som skällsord. Uppgift från Ohlmarks (2004) med exemplet: "Sitt inte där å nysta opp dina sure rapar, din rabeblaga.”


(sl) diarré. Se också rallybajs.


1 (sl) stånd, erektion. Ett  sorts skåp. 2 RACK kort för eng Risk Aware Consensual Kink innebär att alla inblandade i ett BDSM-förhållande* är införstådda med riskerna och har gett sitt medgivande till dessa. Används ofta inom edgeplay.* Se vidare SSC.


(sl) fjärt*. Annars mest använt om sup; ta sig en rackabajsare.