(lat) åder, ven. Här symboliskt för penis. "Förr brukade najaderna och dryaderna ta hand om gamle Priapus. Det var därför som gudens styva ven hängde slak." (32 Priapus, Priapeia 2021 i Carl Magnus Juliussons översättning) Anm: Najad; Vattennymf och Dryad; skogsnymf. Se vidare under nymf.


(för sl) hanrej*, hjort.


(grekiska logi; lära och latin veneris; behag, kärlek) läran om de sexuellt överförda sjukdomarna, deras orsaker, symtomer, behandling m m. Ordet ”hist.: sedan 1921”. (SO)


efter den romerska gudinnan Venus*. Romarna ansåg att  Venus, kärlekens och skönhetens gudinna, straffade dem som inte lydde henne med könssjukdomar. "Då jag först började hålla mig inomhus på grund av den åkomma, som nu håller mig bunden, rådde den bittraste köld. Lyckligtvis räckte detta ej länge efter att jag intagit sjuksängen, ty kyla är mycket skadlig vid veneriska sjukdomar." (Boswell 1951) "Klagar på sin hustru för saltfluss (ett slags eksem) eller veneriskt (det han ofelbart själv satt på henne) och får skilsmässa från sin gamla hustru." (Linné [1700-t] 2022 s 119) Se vidare könssjukdomar.


(grek fobos; fruktan) sjuklig oro för att drabbas av någon könssjukdom*.


se kyskhetsbälte.


(sl) kvinnobröst. Anordning för reglering av vätskeflöde eller gasflöde.


(lat) egentligen magvapen. Här om manslemmen.


1 romersk skönhets-, kärleks- och fruktsamhetsgudinna som efter de puniska krigen (264—146 f Kr) identifieras med grekernas kärleksgudinna Afrodite. Till att börja med har Venus bara ansvarat för att trädgårdarna hålls vackra och fruktbara, men blir senare också älskogens, kärlekens och skönhetens gudinna. Enligt myten föddes Venus ur det skum som uppstod när Kronos skar av könsdelarna på sin far, himmelshärskaren Uranos, och kastade dem i havet. 2 venus(hår) i överförd betydelse beteckning för kvinnans könsorgan och dess behåring. ”... då blifwer testiculus Rak och stel, och således kan finna wägen in til fru Venus genom förmaket vulva.” (Linné 1979/1700-t) 3 venus (lat) kärleksnjutning, älskog, samlag, parning. Ursprungligen ett neutrum av en rot wen-; begär, lust, åtrå. "Den kärlek kallas å andra sidan blandad som får sin verkan av allehanda köttslig njutning och kulminerar i Venus slutakt." (Cullhed 2025 s 137)

Enligt Adams (1982) var venus tillsammans med coitus ett av de neutrala standardorden för samlag i bildat språk, vanligt från och med den romerske diktaren och filosofen Lucretius (ca 95—ca 55 f Kr), men utan tvivel betydligt äldre än så. Latinet har Venus Pendula; samlagsställning där kvinnan sitter ovanpå. "På tre månader har jag inte offrat åt Venus. Ingen kvinna har i ljuvlig hängivelse tillfredsställt min älskogstörst; ...” (Chorier 1967) 4  Adams (1982), som hänvisar till den romerske epigramdiktaren Martialis (ca 40—104),  menar att  venus också  används om ’penis’. 5 kondom.  Uppgift från man (f 1936) som lämnar följande förklaring: ”trol. ett varunamn som blivit substantiv. Om man i en skolklass läste dikt eller sjöng sång med namnet Venus skrattade klassen. Gäller bara i Norrköping.”

Min jämtländske sagesman (f 1929) berättar att när han arbetade på tidningen Örebro-Kuriren (1962—1964) hade han en arbetskamrat, som bör ha varit född 1910—1915, vilken i sin ungdom använt en kondom av märket Venus. Den var försedd med mjuka hullingar vilka fälldes ut när man drog tillbaka penis.


även venusgrop, venusgrotta, venusgruva, venuskulle och venustunnel.   Venusberg ”hist.: sedan 1786”. (NEO) Bildat till Venus; kärleksgudinnan. Lars Roberg har i sin Lijkrevningstaflor (1718) med ordet vénekulla; venuskullen och Kotsinas (1996) har ”venuskulle; kvinnobröst” med tidsangivelsen 1946. ”Och varsamt lade han sin hand över hennes venusberg, över det bruna jungfruliga håret ...” (Lawrence 1928) ”Jag vet inte hur hon bar sig åt, men jag har bokstavligt talat fått släcka elden i håret på hennes venusberg, och jag tror faktiskt inte att hon hade pyromananlag.” (Brøgger 1978) ”Hennes kärleksberg behagligt att röra vid, kraftigt rundat och endast obetydligt hårbevuxet.” (Vatsyayana/ Kalyanamalla 1952) Se även berg.


(åld) vällusting, sexgalning.  "Han tyckes hafva varit en temeligen flitig venusdyrkare, ithy att han ofta varit behäftad med gonnoré*." (Nordiskt Medicinskt Arkiv (1869—1919)


(lat) manslem*. Enligt Adams (1982) används ordet först av den romerske författaren Plinius d ä (23 el 24—79 e Kr). Ordet förekommer tillfälligt också i senare medicinska arbeten, där dock veretrum* dominerar.


(lat)  Latinsk-svensk ordbok (1952) om manlig blygd, manslem.  Adams (1982) menar att veretrum är vanligt inom medicinen.


(fno) vergjarn; karlgalen och vergjorn; enligt Ljunggren (2014) ”sexuellt avvikande om kvinna”.


1 (euf) samlag. ”Hon samtyckte och vår förening beseglades med det stora verket till bägges förnöjelse.” (Hallenstierna 1972/1700-t) 2 (sl) knullverk; kuk. 3 (euf) verket, kärnkraftverket; fittan.


(sl) 1 fitta. ”Roland lade henne utsträckt på divanen med benen åtskilda och fortplantningens verkstad inom räckhåll.” (de Sade 1983/1791) 2 säng, sängkammare. ”Följ med in i verkstan, sa han, så ska vi fixa till din unge!” Se också arbetsplats och fabrik.


(euf) 1 könsorgan ”Innan jag hann få fram mitt verktyg, hade hon redan satt sig i ordning för att mottaga det, tvärs över mig, och manoeuvrerade sedan så duktigt, och utan att erinra om villkoret, att saken inte dröjde länge.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Men vad hjälper det med ett rejält verktyg om killen inte vet hur han ska använda det.” (Lektyr mars 1999) ”Jag tyckte att han var avskyvärd, men jag var nyfiken på att se hans verktyg.” (Salten 2009) Jämför redskap. 2 impotent, slak kuk i  rostigt verktyg. ”Å, fis nu, fis då, min älskling! utbrast han medan han runkade av alla krafter, fis, mitt hjärta, det är bara dina fisar som jag förväntar mig kan bryta detta rostiga verktygs förtrollning.” (de Sade (2005/1785)


(lat) enligt Latinsk-svensk ordbok (1952) poetiskt för manslem*. Adams (1982) menar att verpa tjänar som ett komplement till mentula* och är ett ”känsloladdat och i hög grad förargelseväckande ord”. Enligt samma källa har verpa, till skillnad från mentula, en relativt kort blomstringsperiod och har heller inte, vilket mentula däremot gjort, överlevt i de romanska språken. Verpus anspelar på ett ollon som blottats på grund av erektion eller omskärelse.


(fno) make, älskare.


i radions P 1 och Morgonprogrammet den 13 juni 2005, berättade  Christian Åström, korrespondent i Tyskland, att arrangörerna inför VM i fotboll 2006, då man förväntar sig ca 40 000 tillresta prostituerade som ska vara med och slåss om kunderna med 400 000 inhemska glädjeflickor och gossar, tänker ställa upp s k verrichtungsboxar; förrättningslådor, liknande våra bajamajor, där man ”kan utträtta sina affärer”. Dessa boxar skall ställas ut på strategiska platser i alla de städer där VM pågår och tas bort efter turneringens slut.


(sl) sjunga på sista versen; vara nära döden.


(fsv) sexuellt umgänge*, samlag*, beblandelse*. "Haffwa werskap mz sina hwstrw."  (Själens tröst. Utg. af G.E. Klemming 1871-73) Samtliga uppgifter från Söderwall (1912).


(sl) snedställd kuk. Egentligen ett handverktyg. Se även fräs.


(latin vesica; blåsa) urinblåsan.


(fisv) toalett. Se också vessa (3).


(fr) pissoar* efter den romerske kejsaren Vespasianus (69—79) som bland annat satte ut tunnor i Rom, där allmänheten kunde lämna sitt urinbidrag, som sedan såldes till färgarna i staden. Namn på ambulerande toaletter i Paris på 1700-talet. Innan dess fanns inga offentliga avträden alls. Se vidare pissoar.


1 (sl) urinera, enligt Thesleff (1912). Ljudhärmande som pissa. 2 knulla. Nilsson (1937) har vässa (mil sl); futuere*. 3 (fisv) toalett. Se veski och futuo.


(sym) kuk. ”... jag höll hennes ena bröst mycket hårt mellan fingrarna och började fundera på att släppa ut min vessla — den hade länge kilat runt därinne...” (Knud Holst, Sänghästen 1987)


(latin vestalis; helgad åt Vesta) Vesta var i romersk mytologi hemmets gudinna. Vestal historiskt sedan 1768 (NEO). 1 ung prästinna som underhöll elden i Vestatemplet i Rom. 2 om sexuellt avhållsam kvinna. 3 lesbisk. ”Tribaderna, eller som de själva kallar sig, vestalerna, var under förra århundradet så talrika och så helt förtrollade av varann, att kvinnokönets företräden framför manskönet för all framtid fastslogs i alla vällustiga raffinemangs teori och praktik.” (Erotikens historia del 2 )


(sym) latin vestibulum; förmak.  Enligt Eben Thysell (f 1928) i Norrköping rör det sig om ”ett riktigt rart och godtagbart ord för arsle, ett ord som jag kan säga i vilket sällskap som helst”. Och han ger exemplet: ”En spark i vestibulen” och menar att ordet står för utgång och att det stämmer med arsle.


smärttillstånd i nervändarna i vestibulum, slidans förgård eller mynning. Sjukdomen, som också kallas brinnande vulva*, drabbar unga kvinnor i 20—25-årsåldern och kan ta flera år att behandla. För vissa kvinnor uppstår smärtan enbart vid samlag, för andra kvarstår den i flera dagar efteråt. De värst drabbade tål inte ens beröringen från kläder. För merparten drabbade börjar det hela som en svampinfektion och slutar med att nervändarna förlorar förmågan att skydda sig mot smärta. Besvären börjar troligen när kvinnorna inte haft tillräckligt sexuell tändning vid samlaget. En slidkatarr eller svamp kan ha stört dem eller så har de varit mer tända i huvudet än i kroppen. Sjukdomen botas med lämplig medicinering och genom att den drabbade lär sig slappna av och lär känna sin kropp. ”Massor av unga brudar lider av brinnande vulva. Det svider i råttan* på dem utav bara helvete och många måste gå till doktorn för det. När de knullar blir det ännu värre.” (Drougge 2001)


(lat) slidingången; slidans förgård, belägen mellan de små blygdläpparna, rakt under klitoris. Den innehåller hymen*, ingången till slidan, urinrörets öppning och utförsgångar för slemkörtlar.


(eng sl) våt  ass (djävla) fitta.


(eng sl) våtsex. Följande kontaktannonser i ett par herrtidningar berättar vad det rör sig om: ”Vät ner dina underbyxor, så suger jag dom torra. Blöta nyp med tjejer & killar, som gillar wetsex i alla dess former.” (Aktuell Rapport 1/2005) ”Det jag är intresserad av är följande: Riktigt inkissade torra trosor, att få slicka dig efter att du gått och läckt i dina trosor under en dag. Vill att du pissar på mitt ansikte samtidigt som vi knullar i olika ställningar m.m. Om du vill kan jag pissa dig rakt i munnen efter att jag först har kommit i din mun eller i ditt ansikte.” (FIB/Aktuellt febr 2000) Här finns också inslag av to(a)sex*.


(euf) i uttrycket du vet vad. 1 fitta. 2 kuk. ”... han fuktar sin ni vet vad med saliv eller pomada och för den försiktigt mot hålet han skall tränga in i ...” (de Sade 1795/ 2002)  3 knulla. ”Om du tar din du vet vad och stoppar den i hennes du vet vad så kan ni njuta av du vet vad.”


enligt Öresunds Översättningsbyrå (danska-svenska.se) chattspråk för vet inte fan. "Det vete fan är ett av mycket få exempel på presens konjunktiv i modern svenska, Den bokstavliga betydelsen är 'fan må veta det'..." (Anna Antonsson i artikeln 'Får man svära hur fan som helst?'  Språktidningen  8/2018.)


1 (sl) penis. Ha tjall på veven; vara impotent. ”Jag är som en gammal bilmodell, jag måste startas för hand! väste gråhåret i mitt öra medan han tryckte ner mig i sin säng. Och därmed ledde han mina händer till startveven, som verkligen var ganska slak när jag fick tag i den. Men det dröjde inte länge förrän den kändes riktigt som den ska kännas och då var mannen inte sen att utföra de uråldriga rörelserna.” (Sandgren 1967) 2 kasta (slänga) in veven; dö.


(sym) kuk. Jämför vev och stake.


(sl)  kort för va fan!


(svr) kort för Vem/Vad Fan Som Helst.


(eng sl) när något är helt åt helvete fel.


(för sl) jag svär vid (på) gud! Se  även under walla.


(för sl) nedsättande om person som spelar invandrare. Även wannabe-invandrare för samma sak. Sammansättning av orden white och nigger. ”Trots att kläder kan tyckas vara enkla att iklä sig och byta ut, beskriver Mengistu en typisk ’whigger’ som en vit kille med stor mössa, keps och hiphopkläder.” (Jonsson 2007)


(am sl) en grupp män som utsätter en kvinna för sexuella trakasserier eller liknande i en swimmingpool.


(lmo) ersättningskuk. Om en kille har druckit för mycket sprit och därför inte kan knulla, men hans partner vill ha sex, så kan han be henne vända baken till så att hon inte märker att han använder sin tumme som ersättning.


(am sl) horhoppare Från whore; hora. Flitig horkund, sexatlet*.


läkemedel mot impotens introducerat på marknaden våren 1998. Det första väldokumenterade läkemedlet mot impotens någonsin. Under de tre närmaste månaderna efter lanseringen hade två miljoner män prövat medicinen och amerikanska läkare skrev i början ut 40 000 recept på Viagra i veckan. 75 % av de behandlade fallen botas. Biverkningar är bl a huvudvärk, ansiktsrodnader, magont och yrsel. Därtill är det livsfarligt för den som har hjärtproblem eller är under behandling med nitroglycerin att använda Viagra.


(nyo) förslag till ord för kvinnlig onani (3% av rösterna) i RFSU:s tävling (2014) om bästa ord för fenomenet. Segrade gjorde klittra.*


1 massageapparat t ex g-punktstav med böjd topp som man kan trycka mot g-punkten*, Åke, vit och hud; vanlig typ av vibrator/dildo* som vibrerar på rätt ställe, dvs mest på mitten, Åke svart som är betydligt mjukare och med mer kompakt kroppskänsla än Åke, vit och hud. Det finns även vibratorer med fjärrkontroll. ”En av de populäraste penisformade vibratorerna som säljs i Australien heter Fair Lady. På skaftet finns pärlor som roterar för att stimulera G-punkten* och den levereras med en löstagbar klitorisstimulator.” (Cox 2004) ”Jag brukar också använda endera av två olika stora vibratorer som jag har. Den stora har jag till slidan och den lilla till anus. Med ena handen stimulerar jag clitoris, och med den andra håller jag någon av vibratorerna mot anus eller slidan.” (Hite 1977) 2 (sl) vibratorkompis; flata, lesbian. 3 (sl) vibratorsex; att sexuellt stimulera sin partner med hjälp av vibrator.


(ty) masturbera, onanera.


(sl) fittan.


(smn) kuk.


(sl) ”prostituerad (1990-t)”. (Thorén 1996)


se fula tider och fina samt inledningen.


(fsv) Söderwall (1910) har "vid, under åberopande af. i eder och försäkringar" med exemplet: "wid gudz död."   Se också under Gud.


(sl) cykla, glida, kila, knalla, steppa, tassa vidare; dö. Se vidare under dö, död.


(sym) äckel. Här fitta. Uppgift från vadkallasfittan.se.


(sl) kuk. Kanske är det wienerkorven som inspirerat. Se även under korv,


(sl) chokladboll, negerboll*. Ordet från filmen Sunes sommar (1993).


(euf o åld) förr, bland anständigt folk, ”gick man hela vägen” först efter vigseln. ”Och först den kvällen vigde oss naturen vid mitt eget haf till äkta makar...” (Öberg 1906)


(nyo) förslag till ord för kvinnlig onani (1% av rösterna) i RFSU:s tävling (2014) om bästa ord för fenomenet. Segrade gjorde klittra*.


(da sl) kuk. Vanligt danskt mansnamn.


(dial o åld) 1 gotländska för testikel*. Rietz (1867) jämför med fornnordiska vigr; spjut, och menar att vig-niaure är njurspjut. 2 membrum virile*; manslem.  Se även spjut.


(sym) kuk. ”Han skulle haft det bättre än en adelsman, om hans inkomster varit så stora som hans vigvattenkvast.” (Aretino 2008) ”Då tog jag fram hans vigvattenkvast, knäböjde och började slicka på den så att det puttrade som i en ångpanna.” (Salten 2009) Jämför kvast.


fsv vik. Germanskt ord. Här i slanguttrycken fisken går till i viken och fiska/pumpa i lårviken samt djuphavsfiska i lårviken; samtliga om knull. Inte minst är det torsken* som går till och då som kund hos prostituerade. ”Jag klappade och strök dem och med det samma strök jag ända in i viken, varvid låren blevo alldeles blottade.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Jag fiskade i lårvikstjärnen i lördags.” (man, född 1918, Jämtland 1960-tal) Göran Ek, Helsingfors, menar att både vik och lårvik är kända i svenska Finland men det vanligaste uttrycket i sammanhanget är att ”fiska i lårvikens vassar”. "Dåvarande moderate partiledaren reste och hade mycket att tänka på, så han insåg att han glömt var han var. Därför frågade han servitrisen: 'Är detta Bollnäs?' Servitrisen var van vid att manliga kunder kommenterade hennes kurvighet, så hon svarade argt: 'Ja, tänk att det är det. Och längre ner ligger Storvik men dit kommer du inte oavsett hur mycket du anstränger dig'." (inskickat av filmaren Göran H.I. Johansson i Lund)  Se även under boll (3) och lårviken.


(sl) person som viker toalettpapperet när han ska torka sig. Jämför skrynklare.


(sym) ersättare. Här dildo*, vibrator*. ”Sätta in en vikarie.”


(lmo) impotens. ”Duger du till nånting eller är det bara tomt skryt alltsammans som du brukar köra med dina kompisar, en verklig wiklund är det du består dej med, haha.” (Tikkanen 1976) Författaren och textrådet Stefan Hammarén berättar i ett mejl om sin läkarkompis som raggade brudar med hjälp av kontaktannonser. En dag hade han slut på kådisar just som han skulle till med tjejen, men hon försäkrade att det gick bra ändå. Så här beskrev läkaren vad som sedan hände: ”Veken stod som ett spjut men när hon sa det fick jag Viklund direkt. Hon ville få barn med mig.” Se även nykvist.


(åld) ha samlag. "Men på egen hand blev jag dem överrmäktig, vilade samman med sju systrar och låg med lust hos dem alla." (Asaguden Oden skryter om sina erövringar hos Lindström 2021 s 286.)  "Han fann systersonen och hustrun/ vilande i varandras armar,/ så fast och tätt samanslingrande,/ hennes kind mot hans kind,/ hennes mun mot hans mun." (Gottfried von Strassburg: Tristan och Isolde)


(sl) kuk. Se även djur (1).


ett havrelikt ogräs. ”Hist.: sedan 1640.” (SO) Förekommer bl a i  uttrycket så sin vildhavre; om otrogen man som spiller sin säd utanför äktenskapet. Även om unga män som lever om eller leker rommen av sig. ”Af de raggigaste fålarna bli de blankaste hästarna = en ung man måste så ut sin vildhafre.” (Berg 1906) Den värdelösa flyg- eller vildhavren står här i motsatsförhållande till den äkta havren. Att så sin vildhavre är något klandervärt.

Uttrycket är känt i svenskan sedan 1800-talet och förekommer i August Strindbergs (1849—1912) Tjänstekvinnans son II (1886) där huvudpersonen Johan i ungdomen läst Boccaccios Decamerone (ca 1350–1355) och förvånats över författarens drift med äktenskapet och uppmaningar till lösaktighet: "Emellertid gav denna franka behandling av könshistorier sanktion åt driften, och nu sådde han sin vildhavre åt alla kanter ...”

Bo Bergman har bl a följande att säga om uttrycket i Språktidningen (april 2011): ”... så sin vildhavre är en översättning av engelskans sow one’s wild oats. Detta uttryck började i 1500-talets England att användas om unga män som ägnade sig åt slappt och tygellöst leverne, ofta förenat med vidlyftig sexuell aktivitet. Den som sår sin vildhavre sår ingen ädel säd; han tänker inte på skörden. Sådan sådd är onyttig, meningslös och dåraktig.” ”En man som är tillsammans med många ’sår sin vildhavre’; en kvinna med många älskare är ’luder’ eller ’nymfoman’.” (Hite 1977) ”Ute och spred sin vildhavre.” (Drougge 2003)


(euf) viril kuk.


(sl) i uttrycket se de sälla vildmarkerna; dö. Jämför jaktmark.


(smn) fitta. Se även ros (1).


(smn) 1 kuk; den som vill gott. ”Vill... vill ...vill ...Villgott!!!...gott ...gott ... gott ...!” (Lidköping 1950-tal) 2 massagestav, dildo*.


(fsv) "lust, begär, åtrå" (Söderwall 1910) som också har "sinligt begär, sinlig drift, lusta" och "om tillfredsställande af könsdrift" samt "njutning, vällust".  Därtill kommer att detta mångsidiga ord, enligt samma källa, också kan stå för "kärlek, tillgivenhet".


(euf) vilja tillsammans med någon, vilja till, vilja ha någon.  1 önskan om samlag. ”Den tjocke värden gick, och hela sällskapet samlade sig omkring ’Frodiga Lisa’ för att utfråga henne och förmå henne att afslöja hemligheten för dem. Hon gjorde först litet motstånd, men slutligen fick raseriet öfverhand öfver henne, och hon skrek: —Hvad han vill?... Hvad han vill? Jo han vill tillsammans med mig!” (Maupassant 1910) "Min man vill mej inte längre.” (Eckerbom, Kärlek 7/1967) ”Du vill ju, sa han. Du är ju alldeles våt. Vad bråkar du för? Du vill ju. Jag känner ju att du vill.” (Ahlstedt 1954) ”Kom hit, jag vill ha dej! Kom hit så ska du få en härlig stund!” (Göring 1962)

”Sofia: En natt hörde jag mina föräldrar gräla om att han ville och hon inte ville. Jag minns att jag höll för öronen och tänkte ’det här vill inte jag höra’.” (4 kvinnor pratar om lust... Ottar 2/96) ”Eftersom pojkar nästan alltid vill och flickor nästan aldrig vill, så borde pojkar göra det med pojkar och flickor med flickor.” (Zebaot X 1995) "Klockan nio kom prästen som avtalat var. Då han hade sagt henne några välsignelsens ord, man vet ju hur det går till i bättre sorts hus, så ville han till." (Folksagan i Sverige 3 s 823) "Han ville ha henne, sa han; han åtrådde hennes kropp, han längtade efter att få vara med henne." (Västerbro 2025 s 134) 2 om önskad graviditet heter det i Ragunda (Jl) ”vart söm döm villä”. (Byrman 1989)


(dial) enligt Rietz (1867) använt i Delsbo socken, Helsingland, för ”tycka om någon; endast om älskog”. "Hon ville aldrig ve mej sen. [...] Isch då, sa hon, sånt är en för gammal till.” (Hon — den enda ur Kärlekshistorier 1984.) Fornnordiska vilna einum í; visa någon en gunst.


(fsv) äldre danska vilder. Förvillare, förförare.* "Halshuggin villaren." (Ett Forn-Svenskt Legendarium) Samtliga uppgifter från Söderwall (1910).


(smn) kuk.


(euf) sexuellt upptänd.


(euf) avträde, WC. För många den enda platsen för en stund i lugn och ro. Se också kontor.


(euf) badrum, toalett. Engelskan har restroom för vilorum.  Se även rum.


(åld) ”det är vilse för henne” och ”det är vilse ställt”. Här är det fråga om en oönskad eller utomäktenskaplig graviditet, något som gått snett, fel eller vilse. (Byrman 1989)


(sl) när man tar det lugnt och sitter länge på muggen*.


(sl) WC enligt Kotsinas (1994) som hämtat ordet ur gymnasisten Astrid Brismans Skolflicksslangen i Stockholm just nu (1932), ett specialarbete i svenska, där hon redovisar över 650 slangord och uttryck. Någon förklaring till vad Vimmerby har med WC att göra ges tyvärr inte, men en möjlig koppling är att Vimmerby ligger i ändan av sjön Krön. Se även Emmaboda, Askersund och ändstation.


(sym) knull. 1 hämta vin; knulla. (Borlänge). 2 könssekret. ”Han strök henne sedan mjukt över kinden med handens yttersida, som var fuktig av hennes vita vin.” (Rosengren, Kärlek 9/1969)


(so) skånska för slyna*. ”Gack o lägg dej, djävla vina!” ett uttalande som Lång (1995) tillskriver Fritiof Nilsson Piraten (1895–1972). Rietz (1867) har vina; slyna i Skåne, Halland och Blekinge. I Skåne även tösavina.


(sl) uppstår efter spritförtäring då ballen hänger stor och slak utan minsta styvhet. "Det är klart att jag legat med killar som varit fulla och inte kunnat komma (och skyllt det på 'vinballe'), men i det stora hela har nästan alla mina ligg avslutats med ett sprut." (Colldén/Dahlbäck 2019)


(euf) fis, fjärt i  det går/blåser en vind. Eller en lätt travesti på en känd visa: ”Det går en vind under sängens täcke/ det doftar surt ur en gammal röv.” Riddle (1984) berättar om den store grekisten Dr Gilbert Murray som alltid översatte all slags vindblåsning med ”att snyta sig”. ”For promping [prompe; prutta] har vi vanlige evfemismer som å være ufin, slippe en vind eller slippe en liten.” (Tryti 1985)


(sl) om små och söta kvinnobröst eller lite större bröstvårtor. Även vindruva; full person.


(dial) Ordbok Öfver Helsing-Dialecten (1841) har "glugg varigernom spillning utkastas".  Vindöga är fönster eller rököppning i primitiv bostad.


(fno) hästpenis, task*. (Palm 2004)


(sym) kvinnans könsorgan. ”Jag är svart och skön, ni Jerusalems döttrar, svart som Kedars tält, som Shalmas hyddor. Bry er inte om att jag är svart, att solen har bränt mig. Min mors söner grälade på mig, de satte mig att vakta vingårdarna. Min egen vingård vaktade jag inte.” (Höga Visan kap 1, Bibel 2000) Se även gård.


(sl) slå en vinkel; pissa. Se också parabel.


(nyo)  ”att bli kåt av att dricka alkohol”. (SAO 2013)


(fsv) vänskap, älskog, kärleksnjutning, könsumgänge. "Kom en man oc haffde winskap mz henne (ligga hia henni)." Citerat från Sagan om  Didrik af Bern. Utg. af  G. O. Hyltén-Cavallius (1850-54). Samtliga uppgifter från Söderwall (1910).


(sym) fitta. ”Om du också inte hittar några halvklot* upptill, så kommer du i vart fall där nere att upptäcka en vintergata, som leder dig rätt in i himlen.” (Chorier 1967)


(smn) fitta.


(lat) ett finare sätt att i protokoll, bl a från häradsrätter i äldre tid, notera  att någon "inte var den förste som kränkt den äktenskapliga sängen", som Hassan Jansson, K/ Lindström, J (2018) uttrycker det.


(dial o so) slampa*. (Blekinge)


(sl) dö*. Se även kola (4).


(dial) nervös, orolig vimsig flicka eller kvinna. (OFVG)


(latin hjältinna, manhaftig jungfru) om kvinnor med normalt utvecklade könsorgan men med maskulin kroppsbyggnad och karaktär och med utpräglad motvilja mot vanligt könsumgänge. "Archiater (Kunglige livläkaren) Rudbeck (sonen), en gudfruktig och hederlig samt god man. I 3 : dje giftet tager sin husjungfru, en virago och hård människa."  (Linné [1700-t] 2022 s 141)  Se också fricatrix.


(hind) kraft, mannamod, manlighet och sädesvätska.


(lat) spö, käpp, penis. Enligt Adams (1982) tämligen vanligt i medeltidslatinet. Franskan har verge med samma betydelse. Den finlandssvenske  mångsysslaren, bl a var han astrolog, präst och psalmdiktare, Sigfrid Aronus Forsius (1560—1624) beskriver manslemmen på följande sätt: "Rören* eller Pipan*, som kallas Virga och Penis, är invärtes öppen såsom en pipa, tjänlig till att utföra säden och pisset, och haver i sig två ihålige store nerver andefulle, och många andre nerver och ådror och fyra senor, och sist en nerfaktig hinna, och huden överst. Röränden eller knoppen, kallas Glans, och han varder övertäckt med förhuden, som varder kallat Preaputium, och liknas Skriften vid Hedningarna." Enligt Jonathan Lindström (2021) "så syftar det där sista antagligen på hur Gud i  bibeln förklarar för Abraham att de som inte skär av sin förhud ska stötas ut från det gudomliga förbundet."


(sl) orörd fitta.  Engelska virgin; jungfru. Även latin virginal; jungfrulig och också om kvinnans blygd enligt Chorier (1967).


(latin virgo; jungfru och intactus; orörd) jungfru*. "Viktoria och hennes mor kom hem igen med beskedet att doktorn förklarat flickan vara virgo. Det uteslöt inte att närmanden kunde ha förekommit." (Lo-Johansson 1968) "Och nog lyfter man lite på ögonbrynen åt meddelandet i nionde besöket, att kyrkoherden i Stommeln var så kysk att han troddes ha dött som virgo, 'jungfru'. Var de inte alla det? (Blomkvist 2019 s 362) "Raro vaga virgo pudica est"; en vandrande jungfru är sällan dygdig. Dikt av skalden Lasse Lucidor död 1674)


(latin vir; man) maskulin, maskulinitet inte minst vad gäller den sexuella förmågan. Enligt SO är viril ”hist.: sedan 1861” och virilitet ”... sedan 1887”. I vissa synonymordböcker betyder virilitet även ’förmåga till samlag’. Sätts ofta i samband med muskler, stark hårväxt och könsorganets storlek.

”De bara lade sig på rygg och lät henne sätta sig på dem som på en häst som hon sporrade till de nödvändiga rörelserna genom sin tyngd och sitt galopperande över deras styva virilitet ...” (Nin 1990) Virilitas, virilia (lat) mandom, manliga könsdelar, vilka, enligt Adams (1982), är ”vanliga eufemismer för mansorganet” men ”eftersom de vanligen uppträder i sammanhang där det är fråga om kastrering är det tänkbart att orden också kan beteckna testiklarna”. ”Om han visste hur jag använder denna virilitet, som han för länge sedan har noterat i sin anteckningsbok att jag placerar till vänster ...” (Wittkop 2004) Jämför PTV. Kurlansky (2004) har med ett träsnitt från Paris från 1157, med titeln Kvinnor som saltar sina män, vilket visar hur man gör sin man mer viril. ”Vi saltar in dem både fram och bak, så blir deras styrka en given sak.”


(lat) manliga könsorgan.


(euf) rörelsebeskrivande om onanera, runka.


(nyo)  NyS (2015) har ”övergrepp där någon på distans tvingar en person att utföra sexuella handlingar framför en kamera.”  Virtuell; skenbild står här i motsats till reell; verklig. Sen även under våldtäkt.


(sl) kuk som i upprört och upptänt tillstånd far fram som en virvel.


(sl) knulla i snabbt tempo.


(euf) 1 Byrman (1989) redovisar en rad uttryck där ordet vis; sätt ingår. Vanligast är kanske det allmänna ”hon är på det viset”; gravid, som en kvinna (f 1914) betecknar som ”gammalt hysch-hysch-uttryck”. Andra PDV*-fraser är ”hon har blivit på det viset”; ”hon är vorden på det viset” och ”hon är ställd på det viset”. Maskulin inblandning förekommer i ”han har gjort henne på det viset” och ”han har ställt henne på det viset”. Neutralt är ”det har blivit på det viset” eller ”på annat vis”. ”En får passa sej så en inte blir på det viset, fortsätter Lisa viskandet och sticker sin arm under hennes.” (Kallenberg 1999) "Rodnande (och Herren må veta att jag inte rodnade ofta längre) lät jag en jordegumma undersöka mig och hon sa att 'lilla frun, allt ser så bra ut, det där har bestämt läkt ut och frun kommer  nog alldeles snart att bli på det viset'." (Burman 2021 s 177) 2 på annat vis; homosexuell. 3 på så vis; vara tillsammans med någon intimt. "Jag hade en del flickvänner, men jag var inte ihop med dem på så vis, i början." (Kalmér 2024 s 74) "Du vet att jag inte riktigt klarar av män... På det viset." (Segerlund 2021 s187)


i ett mejl (2/7-1998) tipsar författaren Bengt Pohjanen (f 1944) om ”visa = visa kåthet (om kvinnor)”.


(sym) klockvisare för penis som i diplomaten och skalden Johan Gabriel Wervings (ca 1677—1715) Herdens klåcka: ”Sij, heerdetiman står på slag,/ Säijaren (visaren) min så pekar,/ Lusten mister alt sitt behag/ När man den länge nekar:/ Hwarföre will du eij som jag?/ Hwad är det åth du twekar?/ Sij, heerdetiman står på slag,/ Säijaren min så pekar.”


(åld) samlagsställning. Visavi; person som är placerad mitt emot någon. "Hist.: sedan 1808." (NEO) ”Vis-á-vis ställningen erbjuder större möjlighet än kopulation* bakifrån till en intensivare retning av kvinnans sexualorgan, framförallt clitoris.” (Beach/Ford 1952)


(lat) 1moderliv. 2 sköte. 3 anus.


(euf) sådana lämnas av t ex hundar på trottoarer och gräsmattor, samt av människor i trappuppgångar och hissar. Signaturen L J från Uppsala berättar i Dagrin (1983) om ett dylikt visitkort som låg mitt på trottoaren utanför Domus i Gävle. En tandpetare med en lapp i toppen hade stuckits ner i hundskiten och där stod: HÖJ HUNDSKATTEN! Enligt Tryti (1985) är ”Evfemismen visittkort om dyrs eller fuglers etterlatenskaper gammel.”


(sl) 1 kuk. 2  skaka av vispen; pissa.


(sl) knulla.  Röra om med visp*. ”Jo, för mannen, han vispar runt med hand och fingrar i och på hennes könsorgan, och han gör det snabbt som tusan och helt utan känsla.” (Tegar 2002)


fittan, enligt vadkallasfittan.se.


(åld) toka. (1700-t) Jämför fjolla.


se grädde.


(sl) 1 (vb) fjärta, fisa. Även vissla falskt, där falskt står för något ont, här förstås om den onda lukten. Också i förstärkningsordet krasvisslaren; gas, fjärt, där kras innebär ett oregelbundet, snabbt upprepat och tämligen ljust ljud. 2 (sbst) anus. Thesleff (1912) har visslan; sitsen. Kanske för det visslande ljud som ibland piper ut ur de bakre regionerna.


(eng) eg slagfärdighet. Enl Bögjävlar (2007) ”en rapp och intellektuell humor full av subtila ironier, retoriska vändningar och dolda referenser”. Enl samma källa var wit tidigare en viktig egenskap att träna upp för en homosexuell man med självrespekt. Man nämner Oscar Wilde, Truman Capote och Gore Vidal som framstående ”wittare”.


(sl) kondom*. Se också ballong (1).


(euf) sperma*. ”Här finns för alla, stönade John och killarna fördelade sitt vita guld rättvist bland tjejerna.” (Fib/Aktuellt juli 2004) ”Åtminstone en gång varje dag, men gärna två, besöker han utedasset, och den lilla klara bubblan blir efter hand allt större, med tiden vit, rinnande, ett slags fontän, och ger varje gång njutning och syndaskuld.” (Enquist 2008) Se även guldbåge.


(latin vita; liv) könslivet*.


(sym) könsorgan. ”Jag väntar avsiktligen med hans vitala del till sist...” (Söderblom 2015)  Vital; stark och livskraftig. Se även del (1).


vitamin; konstruerat ord från latin vita; liv och amin; en ammoniakmolekyl där en eller flera väteatomer är utbytta mot organiska molekylgrupper. Det är ännu inte klart bevisat att vitaminer har någon inverkan på sexlivet, men mycket talar för att vitaminerna C och E och förmodligen också A har viss betydelse. E-vitaminet anses stärka både testiklar och ovarier* och inverka på potens och fortplantningsförmåga. Man har konstaterat att djur som inte får vitamin E blir sterila. Missfall, och även i vissa fall impotens, kan delvis bero på E-vitaminbrist.


(fno) helvete. Se också hel och helvete.


(euf) ejakulera*. Vid en undersökning på nätet om svenskans fulaste ord kom vårt ord upp. En av kommentarerna löd: ”Det är ett ord för ejakulation, enligt vad jag förstått väl använt av vissa föräldrarforum. Vilket bör leda till att en man i stället för säga: ’jag är kåt’ eller ’jag vill ha sex’ borde kunna säga ’jag är vitkissnödig’. Och detta får mig att känna att jag aldrig mer i hela mitt liv vill ha någon som helst relation med en man.” (Kahlokatt 10 juli 2011)


(sl) sperma*. Se även sås.


(sym) sperma*. ”Jag kunde se njutningen stiga i honom som ett tidvatten och jag vaknade mer och mer, tills miraklet kom, ett vitt mirakel som vällde upp och ut i avlånga tunga droppar som till sist samlade sig på min mage och flöt vitt och vått.” (Brøgger 1978) ”Mitt kön reser sig. Gråtande mjölkar jag lemmen tills den stötvis spottar säd i långa strålar: vitt som spårlöst förlorar sig i vitt.” (Blå 2005) Se även under äktenskap.


(sym) vit kvinnlig sexpartner. Se vidare  kött.


(sl) enligt slangopedia.se med betydelsen "kan du bara dra åt helvete, snälla!"


(euf) pungkulorna. ”Om dessa vittnen har jag varken hört eller sett något. [...] De är två ganska stora kulor, inte helt runda och tämligen hårda; ju hårdare de är desto bättre är de rustade för venustjänst.” (Chorier 1967) Se vidare under testikel.


(fi) fitta. Ordet inlånat från svenska fitta i finskan och finlandssvenskan. Vittu är också ett av de fem huvudsvärorden i finskan. Övriga är helvetti (helvete), Jumalauta (Herre Gud), perkele (djävulen) och saatana (satan). ”Uti hennes vitto vi/ hela gurkan stoppa i/ så den flög ut o när man slog’na uppå magen.” (Gurkavisan)

Ljung (2006) har med bl a Haista vittu; lukta på fitta och Vedä vittu päähäs; gå och dra en fitta över huvudet. Enligt Helena Halmari (Maledicta 13/1997—2004) går meningarna isär i Finland om vittu eller pillu* är det ”fulaste” ordet för fitta. Enligt samma källa lyder ett av de värsta förolämpningarna på finska: vedä vittu päähäs!; dra upp fittan i skallen! och på skolgårdar i landet hörs ofta voi vittu!; åh, fitta! ”Han spände ansiktet när det var nära att moståndarlaget gjorde mål och när de förlorade sa han voi vittu. Voi vittun vittun vittu. När matchen var över andades han ut.” (Alakoski 2006) Voi vittu kan också översättas med åh fan eller men jävlar!

Med utgångspunkt i Mikael Niemis storsäljande roman Populärmusik från Vittula (2001) heter det i artikeln ”Alla jublar inte över Pajalas ’fittprojekt’.” (SvD 17/10-2005): ”Även om de flesta Pajalabor tycks vara stolta över att romanen rönte sådan framgång, upplevdes det inte enbart som positivt att kommunen satsade så mycket kraft och pengar på att marknadsföra Pajala med just Vittula.  På finska betyder nämligen ordet fitta.”


(ty) knulla. Bornemann (1971) har vitzeln eller fitzeln för  att ha samlag.


(latin viviparus; som föder levande ungar, av vivus; levande och pario; föda.) levandefödande, fortplantning som innebär att embryot utvecklas inne i moderns kropp och får näring och syre från någon form av moderkaka. Alla däggdjur, utom kloakdjur, är vivipara. Se även kloak, ovipari och ovovivipari.


person som ägnar sig åt ett vilt nöjesliv. Franska viveur; vällusting till vivre; leva. Enligt NEO är ordet "hist.: sedan 1885”. "På balen ('Expeditionsbalen'  på Stockholms slott 10 april 1768) återfanns det njutningslystna seklets fanbärare, fyllehundar och glädjeflickor, rusiga av vin och backanalisk yra. Här festade vivörer, kurtisaner och kopplerskor för stunden, för ruset och begäret — och förtjänsten." (Lennartsson 2019) Se även horbal.


(sl) kuk. Från engelska wobbler; slingerbult.


(engelska voluntary; frivillig+ celibate; celibat) sägs en person vara som frivilligt avstår från sex. "Men som frivillig celibatör*, eller volcel, känner jag ingen som helst släktskap med Rodger och den aggressiva incel-rörelsen." (Carl Cederström: En celibatörs bekännelser. SvD Kultur 23/2-2020) Se även incel.


(fno) hästkuk. Ljunggren (2014) har ”bokstavligt avelshästens penis”. Återfinns idag i norskans volse; tjock, lång muskel, tjock figur. Jämför  svensk dialekt volster; bula, utbuktning och engelsk dialekt weal; penis. ”Här kan ni se/ en lem som skurits/ från hästens fader./ För dig, piga,/ må Völse/ leva upp/ mellan dina lår.”  En hednisk rit där en man går runt bland gårdens kvinnor med en avskuren hästlem i handen. Skildrad hos Harison/Svensson (2007). ”Völse är den vid höstslakten styckade gårdshingstens penis som bevarades av husfrun i en duk tillsammans med lök och lin vilket konserverade hästpenisen. Dessutom ger denna behandling Völse en tillväxt i kraft så ’han kan stå hos husmodern om hon så vill’. Varje kväll går Völse ett varv runt stugan, ur hand i hand, och den som håller i Völse läser eller sjunger en sexuellt anspelande strof över den.” (Ljunggren 2014)

Ström (1967) skriver att när Völse placeras i husbondens knä, uttalar kvinnan (husfrun) följande formel: "Ökad (styrkt, tillväxt) är du Völse och tagen fram, styrkt med lin och strödd med lök; må mornir mottaga detta offerstycke, men du bonde, tag själv Völse till dig.”  ”Att hingstlemmen har ett namn är en frappant omständighet.  Det visar hur personligt den uppfattats. När Völse om kvällarna går ur hand i hand förmedlar han sin animala alstringskraft till omgivningen och bidrar till hushållets trivsel och välstånd. Av allt att döma har han uppfattats som en animal manifestation av fruktbarhetsguden själv, som gudens materialiserade avlingskraft. Närmast kan man tänka sig Völse som en uppenbarelseform av guden Frey, vilken avbildades med en väldig priap*.” (Ström 1967)


(sl) slå en volt; knulla.  Luftsprång från italienska  volta; vändning av latin volvere; vrida.


(sl) gå på volten; ”förbereda coitus*”, enligt Nilsson (1937).


(lat) kroppslig och andlig njutning. ”I tadlande mening just vällust, sinnliga lustar eller som Swedberg säger i Syraks bönepsalm den stygga otukten. I pluralis betyder ordet lustbarheter. Cicero personifierar det till vällustens gudinna. Men det kan också brukas som smekord: mea voluptas — min söta.” (Bengt Wahlström i Jesper Swedberg — en antologi 2008) "Folk skulle inte förstå att det handlat om kärlek, spekulerar hon, utan bara skylla deras rymning på 'vällust', lust voluptuous, och fruktan. (Cullhed 2025 s 281)


se vulva.


(sl) enligt slangopedia.se rör det sig om en svensk version av wallah (se do). Enligt samma källa är ordet skapat av tre svenskar som tyckte wallah lät löjligt och därför ersatte det med volvo.


(sl) mycket vulgär*.


(lat) plog, penis. Även om kvinnans blygd* enligt Chorier (1967).


se under spy.


(latin vomere; kräkas och grekiska philia; kärlek, dragning till) att tända sexuellt på att både se andra kräkas eller att man kräks själv.


(sym) underland, fitta.


(nyo) enl SAO (2013) ”att runka tillsammans”.


(sl) fitthår. Fr eng wood; skog.


(latin vorax; glupsk och grekiska philia; kärlek, dragning till) att känna sexuell njutning av att äta eller ätas.


(åld) perfekt particip av varda; bliva. Från Angelstad (Sml) kommer ”hon är vorden (vuren)” som är ett "snällt, lite omskrivande uttryck” för gravid kvinna enligt  man (f 1897). Jämför blekvorden. (Byrman 1989)


(sk) trälås på utedass.


se vitze.


franska voyeur; tittare till voir; se. NEO  har voyeur ”hist.: sedan 1953”. En voyeur är en som njuter sexuellt av att smygtitta på en ovetande person, ofta en främling, som klär av sig, är naken eller har samlag. Utkikspunkter för ”tittandet” är ofta ett fönster, nyckelhålet eller en springa i dörr eller vägg. Preben Hertoft (1989) menar att denna sexuella avvikelse troligen endast finns hos män. Men även om "tittandet” är vanligast bland män, så förekommer det också att kvinnor njuter av att t ex se sin man tillsammans med en annan kvinna. Tittaren håller sig dold. Partnern vet sällan om dennes existens. Vissa voyeurer masturberar i samband med tittandet. Risken för upptäckt ökar upphetsningen. Andra besläktade uttryck är mixoskopi, skoptofili, skoptolagnia och triolism. (se do) På danska kallas en voyeur lurer, kigger eller spanner.


(so) vårdslös person. (OFVG)


(åld so) enl Swedberg (1720-t) odåga.


(so) till kvinna i Dörby, Kläckeberga (Sml).


(dial) manslem. Kanske av vrele; en sorts tåg, rep. Enligt uppgiftslämnaren använt i Närke bl a under 1900-talets första decennier. Journalisten Verner Antonsson berättar i brev (20/11-1997) att ordet var vanligt i Småland i förbindelsen vrelehake, vilken användes till att spänna kättingen kring ett stocklass. ”I ett mål från 1700-talets Bankekind i Östergötland undersöktes sanningshalten i ett påstående från en dräng att pigorna i byn använde ’vrelar’, ett slags löspenisar, för att tillfredsställa varandra.” (Norrhem 2008)


enligt LOB (brev 4/8-1996) ”sära på benen, om kvinna som lägger upp sig redo för samlag”.  Ordet är vanligt förekommande på västkusten. Hos LOB (1992) heter det om spjutkasterskan Tiina Lillak ”van vid spjut och flink att vresa tog hon mot den stora snalen*”.


(sl) vriden åt det fela hållet;  bög, homosexuell*.


(da) ”det manlige lem”. (Bom 1949)


(euf) 1 kvinnans könsorgan. Ett ord som Pohjanen (2003) använder som översättning av finskans pillu*; fitta. ”Mamsellens vril är som spetsglasets övre del,/ Och Korpelas pjäs blir styv och stel”. 2 kuk. NEO har vril (provins) ”knotig utväxt på träd” samma ord som vril, vrel; något hopvridet (av hö och halm). Eben Thysell (f 1928) i Norrköping skriver: ”Jag hörde ordet i min ungdom ute i skärgården, där jag tillbringade mycket tid under sommarhalvåren. Bara någon gång som jag minns det, så vanligt kan det inte vara. Men det förefaller ändå inte vara helt fel som kukord.”


(åld so) oförklarat hos Swedberg (1720-t).


(nyo) virtual reality - porr  där man med hjälp av ett par specialglasögon kan se sig omkring i en animerad värld. Med 360 graders synfält och sextio bilder i sekunden blir upplevelsen så nära verkligheten som bara är möjlig.


(dial) stor penis. (OFVG)


(sl) "alltför öppen och närgången kurtis*". (Langenfeldt 1947) "Första gången jag vrålhånglade med en tjej var jag tretton och sov över hos henne..." (Kalmér 2024 s 154) Se även hångla.


(sl) starkt sexuellt upphetsad. Se vidare kåt.


(lmo) att vråla vid onanering och runk. Ibland så högt att t ex grannar blir störda av oljudet.


(sl) prata strunt, snacka skit. Därav vrövel, vrövvel; skitsnack.


(sk) skitsnack, fyllesnack.


(sl) 1 Vanligt Skithus till skillnad från WC*. 2 venerisk sjukdom. ”PS VS DS”; ett PS i brev från en DS som lider av VS. ”Att jag inte älskade eller inte tyckte om dem var inget tillräckligt skäl — man måste antingen ha VS eller vara utan skydd för att slippa.” (Hite 1977)  "Så absurt att jag nu till slut verkligen har fått vs! Vid min ålder! " (Roth 1969) 3 WS, W/S se water sport.


(svr) kort för engelska What The Fuck och What The Hell; vad i helvete!


(World Toilet Organization) en internationell organisation, grundad 2001, med huvudsäte i Singapore omfattande 17 länders toalettsammanslutningar runt om i världen. WTO sysslar med frågor som rör toaletter och sanitet och varje år arrangeras konferensen World Toilet Summit där man bl a uppmanar till firandet av Världstoalettdagen den 19 november. Den första Världstoalettdagen firades 2001 bl a för att uppmärksamma att 2,6 miljarder människor saknar fungerande santitet. Organisationen har även startat världens första toalettskola i Singapore.


(lat) helvetet. Egentligen Vulcanus boningar. Vulcanus var eldens och smidekonstens gud i romersk mytologi.


(sl) vulgär* (person).


(sl) vulgär kvinna. Brutta; flicka, kvinna.


(sl) vulgärt ord, fult ord.


se under fula ord.


1 (sl) kvinnans könsorgan. ”Hon är en totalt oansvarig vulkan och du badar gärna i hennes lava*. [...] Hennes krater bubblar vildare än min.” (Säfve 2002) ”Akta dig! flämtade hon. Du har stött hål i tuffen över en glödande vulkan!” (Caronne 1947)  2 (sl) vulkanutbrott; menstruation. 3 (sl) (sprutande) kuk. ”Den långa avhållsamheten och min upphetsning blev för mycket för mig. Just när mina fingrar öppnade hennes fittläppar och kuken berörde fittan kom vulkanutbrottet ...” (Mitt erotiska liv I 1967) ”När jag lät fingrarna sluta sig omkring hans väldiga fröjdepinne*, då märkte jag hur små och tunna mina händer var vid sidan av denna vulkan.” (Bjørnebœ 1967)


(latin omslag, hölje) Kvinnans yttre könsorgan. Av volva; täcka. ”Hist.: sedan 1887.” (SO) NEO har ”hist.: sedan 1921.”   Livmoder hos människor och djur. I medeltida språkbruk betydde vulva vanligen slida, av valva; ”portgång till buken”. Den danske 1600-talsanatomen Caspar Bartholin spekulerar i att vulva är en förvrängning av bulga, som betyder påse, men också ”den väska eller ränsel som hänger från en mans arm”. Uppgift från Laqueur 1994. Enligt Adams (1982) rivaliserade vulva med uterus* om ställningen som det vanligaste ordet för sköte under den tidiga romerska kejsartiden (från 31 f Kr).

Men vulva betecknade inte bara skötet under denna tid utan stod också för kvinnans yttre och inre könsorgan. Ordet förekom i vardagligt familjärt talspråk, och kom att anses som ett passande ord för sköte hos de tidiga latinska bibelöversättarna. ”... och med volva från en slaktad sugga, allt i samma stekpanna ...” (Hammarén 2003) "Bruden kommen uti brudstolen från vigseln, skall röra vulvam med så många fingrar som hon vill få barn." (af Klintberg 2020) Anm: vulvam är ackusativ singularis av vulva. När prinsessan Maria Teresia (1717—1780) oroade sig över att hon inte blev gravid så fort hon gift sig med den blivande kejsaren av Habsburg, svarade hennes livläkare: ”För övrigt anser jag att Hennes Allraheligaste Majestäts vulva borde kittlas före samlaget.” Hon födde 16 barn.

Idag är vulva, av någon outgrundlig anledning, ett betydligt ”fulare” ord än vagina, varför vulva ofta ersätts av det senare ordet. I en omröstning om svenskans fulaste ord (tv-programmet Värsta språket 21/11-2002) kom vulva på plats 3. Etta kom vårtgård*. En amerikansk psykiatriker berättar om en kvinnlig patient som tänkte köpa ny bil, men inte en Volvo, eftersom det bilmärket påminde henne alltför mycket om vulva, ett för henne mycket fult ord.


(sl) vulva*.


(sam) kräkas, spy.


(euf) vulva*.


(dial) vurnad  i Skåne och vurne i Halland.  Rietz (1867) har ”genitalia hominis”; människans könsorgan.


(sl) ung, snygg, sexig kvinna.


(sym) manslem*. Tyska Wurst; korv, i t ex medvurst. Se även korv.


(sl)  en intetsägande men kraftfull fjärt. Egentligen ett trumpetliknande blåsinstrument som användes flitigt under fotbolls VM i Sydafrika 2010.


(sl) porrfilm.  Bolibompa är samlingsnamn på tv:s barnprogram sedan slutet av 1990-talet.


(barn) älska, knulla.


hade sin storhetstid kring sekelskiftet 1900. Motiven bestod antingen av pikanta kärleksscener eller av mer djärvt skämtsamma illustrationer. De franska var de mest kända och hade rykte om sig att vara pikanta medan de tyska ansågs vara de djärvaste. Det mesta var både kvickare och fyndigare än nutidens ofta fadda och vulgära motivval. Idag är det mest fråga om fotograferade kvinnor, män eller par i utmanande poser.


(sl) skott* som resulterar i oönskad graviditet.


(sl) låta sitt vådis (vatten); pissa.


(sl) att skita samtidigt som man duschar, för att sedan stampa ner avföringen i golvbrunnen.


(sl) 1 hand. 2 fitta. "Därför är min uppmaning till alla kvinnor att snygga upp de nedre regionerna och därmed 'slå' era män med häpnad. Ni behöver inte ha sylt på våfflan, men se till att järnet är varmt och ta gärna en klick smör i järnet, för då går det lättare att 'smida'," (absolution.bloggo.nu) 3 skön, sexig tjej. 4 porr- och videofilm.


(sym) 1 när gränsen för det sexuellt anständiga nås i vissa filmer, inte minst i amerikanska, är vågen ofta den symbol som får ersätta den ovisbara verkligheten. Vågen beskriver både rörelsen, kraften och vätskeflödet i ett dynamiskt knull. 2 (orgasm) vågen ”...och hon kände den komma, vågen, den var mörk och mullrande, hon klövs av den ... nu!” (Drougge 1998/ 2003)


se lodrätt.


(åld)  i uttrycket vara i mans våld; att som kvinna kränkas sexuellt, mökränkning. "Mannen fick inte, enligt den stora svenska lagreformen 1734, " med våld taga, eller hemligen till sig locka kvinnan",  utan måste öppet be hennes förmyndare om tillstånd.  Se också kränka och mö.


pornografi med starka inslag av våld. Ordet belagt sedan 1969. Se vidare pornografi.


fornsvenska valdtækt, samma som danska voldtægt till fornsvenska valdtaka. Täkt kommer av verbet taga och är här samma ord som i t ex grustäkt och lövtäkt. ”Hist.: sedan 1400-25 (Heliga Birgittas uppenbarelser).” (SO) Swedberg (1720-t) har woldtager; constupro (våldtaga, skända). Söderwall (1906) har valdföra, voldhföra; våldtaga, utföra våld mot. ”Anna Larsson i Berbo Sochn, som hafuer fött ett Monstrum, och bekänt at satan eller näcken hafuer henne wålltagitt, och haft olofligh beblandellse* medh henne, efter som i hafue att see af innelagde Copia af Håfrättens bref.” (Brev från ståthållare Holger von Scheiding till biskop Laurentius Paulinus Gothus, 6/3 1630.)

Våldtäkt är en förbrytelse, som består i att någon tilltvingar sig samlag med en ovillig partner. I vissa "primitiva” samhällen accepteras våldtäkt som en del av den föräktenskapliga invigningsproceduren, men i övrigt bestraffas våldtäkt strängt, i vissa fall med döden. Flera berättelser i Bibeln nämner våldtäkt som straffas med böter, men våldtäkt på kvinnor erövrade i krig är inte någon förbrytelse.

En "biblisk" våldtäkt skildras i Domarboken 19 där det berättas om en gammal  man som bjuder hem en främling till sitt hus.  Bäst de sitter där i godan ro omringas huset av en samling skurkar.  " De bultade på dörren och ropade till den gamle som ägde huset: "Skicka ut mannen du har i ditt hus, vi skall ligga med honom."  Värden gick ut till dem och sade: "Bröder, jag ber er, gör inte något så ont. Den här mannen är gäst i mitt hus. Ni får inte begå ett sådant nidingsdåd. Men här finns min dotter, som är orörd, och hans bihustru. Låt mig skicka ut dem så kan ni utsätta dem för vad ni vill. Men mot den här mannen får ni inte begå ett sådant nidingsdåd."  Männen vägrade att lyssna på honom. Hans gäst tog då sin bihustru och skickade ut  henne till dem. Och de låg alla med henne, och de våldtog henne hela natten ända till morgonen. Först i gryningen lät de henne gå."  (Bibel 2000 v 22-25)

I Sverige har sedan 1965 begreppet våldtäkt vidgats till att gälla också inom äktenskapet. Om hustrun vägrar mannen samlag och han trots det tvingar sig på henne, kan han straffas för våldtäkt. ”Ja, våldta mej ni bara, skrek hon. Gör det! Riv och slit i mej bara, eftersom det är det ni vill!” (Göring 1962) ”Hur skulle det vara med en liten våldtäkt, log hon. Men det får bli en djäkligt tyst liten våldtäkt ... i så fall.” (Martin, Kärlek 1/1965) Numera behöver begreppet  våldtäkt  inte  enbart innebära  ett genomfört samlag utan det kan räcka med penetrering  med hjälp av föremål eller tvång till oralsex eller beröring av könsorgan.


(so) Aftonbladet. Öknamnet myntades i samband med metoorörelsen (2017) då några av de utpekade männen jobbade på tidningen.


(sl) dusch för att försöka bli ren efter att ha upplevt en traumatisk och smutsig händelse som t ex en våldtäkt.


(euf) norskan har gå i annen etasje; om toalettbesök. (Tryti 1985)


fornsvenska vap. Prostituerad. Omstritt ursprung. Rädd och tafatt kvinna. Swedberg (1720-t) har wåp; stultus (dumhuvud, fåne, narr). ”Hist.: sedan början av 1500-talet (Sagan om Didrik af Bern).” (SO)


Byrman (1989) har ”möjl stråle, här omskr för sädesavgång”, som i  'han har gett en vårmstrit', innebär bl a i Kalix att han gjort en kvinna med barn.


(sl) kuk. Ursprungligen en  friterad kinesisk tunnbrödsrulle fylld med t ex fläskkött och grönsaker. Se även rulle.


(dial) enligt Lundblad/Josefsson (2021)  står uttrycken för "vår Herres träd; Herre Gud, för Guds skull, gubevars; bevars, kära nån, minsann, min sju*. Och från samma källa: "Vi sa la ella påskell, vassarra tricken [vårs herra träd]! Vi ska väl elda påskbrasa, för Guds skull!"   Träd = Kors.


(lmo) kallas det när någon med tungan stimulerar sin partner  i och runt rövhålet.


mörkt hudparti runt bröstvårta*.  ”Hist.: sedan 1836”. (NEO) Röstades fram som svenskans fulaste ord i tv-programmet Värsta språket (21/11-2002). Märkligt är att bara ett par köns-, sex- och skällsord förekommer på tio i topplistan, nämligen subba och vulva. Listan i sin helhet: 1) vårtgård, 2) subba, 3) vulva, 4) ordbajsare, 5) tuppjuck (slang för fyllslag, bli arg eller galen och svimma), 6) brutta, 7) räkfrossa, 8) avgångsvederlag, 9) raffset och 10) dyngsur.” ”Å dom gräla på hon, å bet hon i vårtgårdarna.” (Teratologen 2003) ”Vi är dom som aldrig kommer acceptera ett språk som är konstruerat för att sålla ut oss (och som dessutom kallar bröstens vackraste del för vårtgårdar)”. (Khemiri 2006)

I en liknande isländsk omröstning 2014 blev, enligt Språktidningen maj 2014, geirvarta; bröstvårta det fulaste ordet. Ordet har släktskap med norskans geirvorta och svenskans genvårta, båda utdöda sedan länge. Det är geir som både kan betyda ’spjut’ och ’liten udde, som är orsaken till geirvartas dåliga rykte. De flesta associerar nämligen ordet till förnamnet Geir. Så hette nämligen statsministern med efternamnet Harde när Island på hösten 2008 drabbades av en finanskrasch.


fsv vater. Ett germanskt ord och till samma rot som vatten.  Sägs sexuellt upptänd kvinna bli. ”Ibland blir jag också så våt (vid samlag) att jag inte kan känna något. Då upplever jag mig som mottagare och inte som deltagare.” (Hite 1977) ”Eftersom kvinnor som är kåta förväntas vara våta, blöta av upphetsning.” (En doftande strandäng. Ottar 4/97) ”Hon var så våt så jag gled in i henne utan något motstånd alls.” (Persson: Flickan med brevlådan i Subaltern 3/2006.)


(euf) fitta. Se också sommaräng.


(euf) engelska wet dream (sedan mitten av 1800-t) namn på de pollutioner* som ofta uppträder i samband med nattliga erektioner i synnerhet vid lång avhållsamhet. En normal tonåring får stånd fyra gånger per natt och en våt dröm i genomsnitt var tredje vecka. I svenskan började ordet bli mer allmänt först på 1970-talet. Även kvinnan kan få utlösning under sömnen, något som yttrar sig i att vätska avsöndras från slemkörtlarna kring slidan. ”Enligt Kinsey, Pomeroy och Martin har 83 % av männen, som passerat puberteten, haft ejakulation i sömnen åtminstone en gång i livet.” (Beach/Ford 1952) ”Och sedan tänkte jag på den ena efter den andra — alla dem som jag av ett eller annat skäl lagt på minnet — tills jag föll i en sund sömn och mitt i detta hade en våt dröm.” (Miller 1956)  Se även drömfitta och  nattlig sädesavgång. Också bildligt om ’önskedröm, het önskan’.


kyssar där både läppar och tunga är inblandade vilket ger ökad sexuell stimulering inte minst tack vare den saliv som avsöndras.


(sl) fitta. Se också gård.


(sl) fitta. Jämför kammare.


(sym) kvinnligt könsorgan. ”...och skulle precis gå ner i hennes våtmarker, undersöka henne med tungan, smaka på henne, dricka av henne, när hon frågade vad han höll på med.” (Drougge 2011) Vid säsongsavslutningen av Allsång på Skansen den 16 augusti 2022 rusade två miljöaktivister upp på Sollidens scen och vecklade upp en banderoll med budskapet: "Återställ våtmarker!" Detta skedde under Tommy Körbergs (f 1948) framträdande och enligt Nyheter Idag skulle han då ha sagt; Jag läste bara våtmarker och då fick jag ett helt annat ord i huvudet, som jag inte tänker säga nu, för det får man inte nuförtiden."   Se också mark, marker.


se wet, wetsex.


(sl) fitta. Se även ängsmark och fitta.


(dial)  ligge å vä se; bli med barn. (ORB) Se också under ligga (2).


(sl) död.


(sym) kallas den som väcker sin partner för ett tidigt morgonknull.


fornsvenska wedher; "väder, väderspänning, luft i inälfvorna". (Söderwall 1912) Ett gemensamt germanskt ord ursprungligen ’blåsande luft’. 1 (euf)  släppa väder; fisa, fjärta. "swänzk kwmyn fordriffer ont wäder oc blest i magha." (Läke- och Örteböcker. Utg. af G.E. Klemming 1883—1886.) ”Jag var tvungen att släppa väder försiktigt vid bardisken. Jag var ensam. Lukten kom som en våg och det luktade ruttet.” (Pohjanen 1992) ”Från det ögonblicket behärskade jag mig inte längre, inga ord kan uttrycka det behov av att släppa väder som drogen jag hade svalt gav mig, och den hänförde mannen drog in fisarna ömsom genom munnen ömsom genom näsan.” (de Sade 2005/1785)

”Det finns de som befaller att en yngling skall klämma samman sina länder för att hålla inne bukens väder, men detta får inte göras, så att han därigenom förorsakar sig någon krankhet. Om han kan gå avsides, bör han göra detta, annars må han det med hosta överhölja.” (Den nederländske humanisten Erasmus Rotterdamus [1469-1536] råd till unga.) 2 (euf) spana in vädret; pissa. ”Efter en stund blev Ivar lite trång och omtalade diskret att han var tvungen att gå ut ett tag och ’spana in hur vädret verkade’.” (O’Månsson 1967)


finns med hos Swedberg (1720-tal). Sjuk av väder. Se väder (1).


(sl) väder som, då det avgår från baken, låter som ett skott. Danskan har tabe vejret. (Bom 1950) Se även släppa väder.


(euf) en gasfylld buk och tarm drabbas av spänningar som bara kan upplösas genom att man låter vädret ha sin gång. Väderspänd ”hist.: sedan 1783” och väderspänning ”hist.: sedan 1782”. Båda uppgifterna  från SO. Jämför väder. "Trots denna varning [att äta så lite som möjligt] förtärde hon likväl inte mindre än sexton tunnor, två kannor och sex pottor. Inte var det underligt att hon fick väderspänningar av slikt.” (Rabelais 1945/1534) ”Jag låg tidigt vaknad på min madrass medan Sofiane råmade sina snarkningar och Omar släppte väderspänning.” (Khemiri 2006) ORB har verstinn om samma fenomen.


väderspänd som  bl a i det västgötska värstinner. OFVG har väderstinn; (om ko).


(sl) lägga snäckan i vädret, lägga nosen i vädret; dö. Enligt Wiklund (1999) uttryck från Söder i Stockholm på 1940-t. Mer allmänt lägga näsan i vädret, ligga med näsan i vädret.


(dial) brunstig (om tacka). (OFVG) Vädur; handjur av får.


(dial) baggtestikel. (OFVG) Se även kodd.


(dial) baggpenis. (OFVG) Se även mige och pick.


1 (euf) vara på sådana vägar; vara gravid. Enligt Hertha (4/83) ”ett omskrivande, förskönande och positivt uttryck”. OFS har ”på andra vägar”  med förklaringen ”möjl. ursprung om följd av förbindelse utom äktenskapet”. Byrman (1989) har en rad graviditetsuttryck där ordet väg ingår. Om kvinnan inte ”är på väg”, är hon ”på andra vägar” eller ”på/från/i de vägarna”. Hon kan också ”vara på den vägen” och ”vara på bra/god väg”. Vidare kan hon vara ”långt på väg”, ”på sådana vägar” eller ”på väg att rädda släktens fortbestånd för framtiden”.

Schön (1996) meddelar från Horred (Vgl) att ”om kvinnfolken hade vitlök på sig vid nattesjå, så blev de inte på goda vägar”. 2 (euf)  gå hela vägen; ända till samlag. Även ens mans väg till ena pigo (1703 års bibel Ords. 30:18 f). Samma avsnitt i Bibel 2000 ”och mannens väg i kvinnan”.  Syftar troligen på samlaget och avlandets mysterium. ”Tre ting övergår mitt förstånd,/ fyra kan jag inte fatta:/ örnens väg över himlen,/ ormens väg över klippan,/ skeppets väg över havet/ och mannens väg i kvinnan.” (Bibel 2000) 3 förbjudna vägen; rövhålet. ”Men hennes ungdom, hennes hälsa och verkan av något välgörande läkemedel gjorde det snart möjligt för hertigen att på nytt använda den förbjudna vägen och den olyckliga Constance, tvingad att vänja sig vid detta dagliga straff som inte var det enda, tillfrisknade fullständigt och vande sig vid allt.” (de Sade 2005/1785) ”Och nu stod bägge vägarna öppna, de som tjänar bägge sorternas kärlek. Den ena legitim och ärbar, den andra avskydd och oren.” (Chorier 1967) 4 (sym) köra på fel sida av vägen; vara homofil*.


(sym) 1 kvinnobröst. 2 vägbula; fitta enligt vadkallasfittan.se. Se även under bula, bulor.


(so) i  uttrycket vitmenade vägg . Aposteln Paulus står inför rätta och svär åt domaren:  "Men Paulus sade till honom: Gud skall slå dig, din vitmenade vägg! Du sitter här för att döma mig, men mot lagen befaller du dem att slå mig."  Detta berättar Hanna Wallsten i artikeln  Så fick jag Gud att lätta!  (Språktidningen 4/2020) Hon  berättar  också att en vitmenad vägg är en "nyputsad intetsägande yta som ännu inte bär spår av liv".  Se även under ve.


(sl) knull med ena partnern stående mot en vägg.


(sl) enligt Thorén (2015) ”penis”. Se också kniv.


(sl) kvinnobröst. Speciellt då vägmärket för guppig väg.


(sl) enligt slangopedia.se ett finare sätt att säga wallah (se do) utan att blanda in gud.


(dial o åld)  Rietz (1867) har ”besofva*, belägra*” från Ydre i Östergötland. Fornnordiska vela, væla; svika, bedraga. Lundblad/Josefsson (2021) har  väla; smeka, smekas, vänslas och visa ömhet.  Även välas; smekas. (OFVG) Se också smeka.


(åld) våld. ”Den tredje dagen om qwälle/ Toge dhe bruden medh wälde.” (Kværndrup/Olofsson 2013)


(euf) skrytsamt om  manslem*.


(fsv) stjärt. Uppgift från Söderwall (1912).


(lmo) välutrustad* vad gäller sexuella attribut. ”... en lysande begåvad och häpnadsväckande välhängd tjugosexårig medicine studerande ...” (Jong 1984) ”Att jag tänker låta mig fotograferas naken har sin givna förklaring: jag är en man i mina bästa år, enligt uppgift både snygg och välhängd.” (Drougge 2006) "Tja. Du är läcker, sexig och välhängd.” (Day 2013)


(sl) vara välklädd; försedd med preventivmedel*.


(nyo) ”sexuellt mätt och belåten efter samlag”. (SAO 2013)


(dial) kanske besläktat med norska velk; tämligen stor och östsvenska välk; stor, kraftig. Detta enligt Byrman (1989) som har med ordet välkkågär från västra Nyland, vilket, enligt  man (f 1894), ”speciellt användes om gravida kvinnor och djur”.


(sym) sperma*.


(sk) rumpan. ”Kan du lä bli å slöddra (sluddra) me vällingeflöjten, ditt svin.” (Ohlmarks 2004) Även håll din vällingeflöjt; håll mun! Se även under flöjt.


(sl) testiklar med tonvikten på klockans kläpp.


(fsv) stark njutningskänsla. Medellågtyska wollust (tyska Wohllust) med samma betydelse. ”Hist.: sedan ca 1430 (Själens tröst).” (SO)  Enligt Söderwall (1912) "särsk. om sinlig njutning och världslig fröjd" med citatet: "thw . . . skalt haffwa altherhaldb i maat oc dryk, oc i glädhi, oc skalt fly alla wällost." (Ett Forn-Svenskt  Legerndarium. Efter gamla handskrifter af G. Stephens 1847—1858.) Swedberg (1720-t) har wellust förklarat med voluptas* (lust(a), njutning) och Ordspråksboken (21:17): ”Den som gerna lefwer i wällust, han skall blifwa fattig, och den der win och oljo älskar, han warder icke rik.” (Bib 1703) "Det var en quinna (hon lefver ännu) som jag i 5 år älskade med hela mitt hjertas energi.[...] Ung som Hebe, skön som Afrodite, vällustig och brinnande som Messalina."  (Brev från Esaias Tegner till  Fredrika Bremer  1841.)


klar luktlös vätska som ibland droppar ur det erigerade urinröret före utlösning, en ofarlig företeelse. Se även droppe (2).


person som ständigt söker eller lever i vällust*. ”Hist.: sedan 1855." (SO)  "Naturens egen feber sjöd i hans blod;  det var eld och frossa; nu het brånad*, nu en vanvettssvindel som skar likt en egg av is; och syner flämtade framför honom, vällustingens och dårens växelvis." (Hansson 1987) Jämför libertin.


i underhuden finns åtskilliga känselkroppar som fortplantar känslan till ryggmärgen och vidare till hjärnan. I könsorganen finns en bestämd form av känselkroppar, som är särskilt känsliga, varför beröring av könsorganen väcker den speciella sexuella känslan.


se organ.


(euf) hon ser välmående ut; tjock och trind likt den som är med barn. (Byrman 1989)


(lmo) utrustad med välavvägda sköna pattar. Se vidare patt, patte.


(euf) 1 (svr) det var väl ett välsignat liv; förbannat eller djävla liv. 2 välsignat tillstånd (euf) havande. "Mer eller mindre romantiska, resp hymlande omskrivningar för begreppet att vara med barn har förekommit i alla tider. Under den oscarianska eran kunde man ju inte ens drömma om att tala hederligt och öppet om naturliga ting. Att vara med barn blev därför — med rötter i gammalt religiöst trams — att vara i välsignat tillstånd, att vara välsignad med en livsfrukt.” (Stolpe 1984) ”... ty fick min tillkommande reda på saken, kunde han av barnets ålder lätt räkna ut att jag hade fött barnet och rent av blivit välsignat med det, just när jag som bäst underhandlade med honom om giftermål.” (Defoe 1720/1944)

Byrman (1989) förklarar välsignad i betydelsen gravid med att ”det kan grundas på synsättet att barn blir till genom Guds nåd (välsignelse). Se även under omständigheter.


(euf) fittan.


(sym) vältra sig över någon; knullrörelse. ”När jag har smekt honom och hans lem ett tag, så vältrar han sig plötsligt över mig på torparmanér och sätter igång.” (Hegeler 1968) "Jag led ju inte trovärdigt. Jag sörjde inte Anna Rella utan bara mig själv som inte fick vältra mig i hennes kroppshydda längre, inte bruka henne som modell." (Brunner 2020 s 499)


ofta i sex- och kontaktannonser syftande på en stor kuk.  "Tillsammans med honom kände jag mig stolt över mitt organ. Det låter som att jag tar i, men jag är välutrustad." (Kalmér 2024 s 242) Se även välhängd.


känna äckel. Grundbetydelse spy. Fornsvenska vämias, besläktat med latin vomere; kräkas. Se vidare under spy. ”Hist.: sedan 1500-talet (Läke- och örteböcker).” (SO)


(smn) 1 vår bäste vän, min lille vän; kuk. ”Pers kuk var rakad och han verkade definitivt inte ha något emot att jag lekte med hans bäste vän.” (Lektyr mars 1999) 2 hålla eller ta en god vän i handen; pissa, runka. 3 min lille vän; mens, menstruation. ”Hennes lilla vän är på besök.” 4 i uttrycket ha en vän i viken, sängvän; om en vän man kan vara förtrolig med, lita helt på och även ha ett intimt förhållande med. "Om de en längre tid får insupa mera av Roms förfinade seder, då kommer de aldrig att sakna en sängvän." (Juvenalis Andra satiren s 33) "Slutet gott, allting gott, framför allt eftersom det såta paret också fortsättningsvis älskar varandra som 'vänner', ett vanligt kodord för parterna i ett erotiskt förhållande." (Cullhed 2025 s 129)


(sym) 1 vända upp sig; om kvinna beredd till knull. Även ta en vända (runda, tur); knulla. ”Till och med jag förstod att de nyligen tagit sig en vända.” (Harning, Kärlek 10/1968) 2 vänna (dial) tur, vända, t ex ”köra flera vänner”, men också rumpa, stuss.  ”Vara vid i vännan” (Sml) och ”vir i vännan” (Vgl). Allt enligt  Rietz (1867). Se även snabbvända. 3 vända ut och in på sig; kräkas. 4 en som vänt blad; homosexuell.


(sl) små  bröst. Se även ägg (3).


(dial) enligt Västgöta-Bengtsson (1993) om ”att sitta och hångla i ungdomens vår”. Jämför vänsla.


kvinnlig vän, älskarinna. ”Hist.: sedan 1798”. (NEO)  En ung man som inte har råd att gifta sig, tillråds av Nyström (1885) att ”träda i sexuellt förhållande till en väninna”. Filosofen Ladislaus Horatius (f 1954) lanserar i artikeln Tutti Frutti (Ordfront Magasin 6/1995) begreppet ”kvinnans bästa väninnor” om kvinnobrösten analogt med ”mannens bästa vän”, samtidigt som han beklagar att mannen inte lika öppet kan visa sig med sin vän, som kvinnorna kan med sina väninnor, även om, som han säger, vännerna i bägge fallen långt ifrån alltid är goda.


smekas, kela.  Svensk dialekt vinslas, vänslas; troligen till vänsäll.  ”Hist.: sedan 1844”. (NEO) ”Det var en gång en soldat, som var inkvarterad hos en lillryss och började vänslas med hans hustru.” (Ryska erotiska folksagor 1993) "Då han hade legat en stund, kom en jänta och en pojke och kröp under hässjan och vänslades och låg med varandra." (Folksagan i Sverige 2 s 431)


(sl) 1 ta sej en snabbvända till vänster; tillfälligt otrogen och göka, pippa, prassla till vänster; vara otrogen. 2 vänster om bogpropellern, åt vänster; homosexuell. 3 nåt jävla vänster; på något vis. 4 vänster hand.  Se vänstergöra för en förklaring. "... när man äktade någon med vänster hand, gällde det att beväpna den högra med svärd och pistol. Din vackra kropp var duellernas trädgård." (Alexandra Dumas i sina Minnen)


(lmo) humoristiskt nedsättande om politisk vänstersympatisör t ex socialist eller kommunist.


(sl) älskarinna*. En kvinna att ha till vänster*. Se även brud.


(so) vänstervriden fantast.


(sl) homosexuell: ”ha gäng (sällskap) till vänster”, vid sidan av de passande, etablerade formerna. Vänster står i flera sammanhang för något avvikande, t ex vänsterprassel;* ha ett förhållande utanför, till vänster om det ordinarie förhållandet eller äktenskapet.


(sl) sådant som sker vid sidan av äktenskapet. Även  vänsterknulla, vänsternummer, vänsterstopp. Enligt NEO är ”vänsterprassel hist.: sedan 1960-talet”. Jämför till vänster (sl); vid sidan om. ”Skulle jag fortsätta leva med Bosse medan han körde sitt vänsternummer? ” (Drougge 2003) Men detta ”vänstrande” kunde tidigare ske inom äktenskapets ramar, nämligen i samband med de s k morganatiska äktenskapen (latin morganatica; morgongåva), som i äldre germansk rätt var äktenskap mellan högättad och lågättad, varvid den senare inte kunde ärva den förras rang eller förmögenhet utan fick nöja sig med en morgongåva. Dessa äktenskap kallades också äktenskap till vänster då brudgummen vid vigseln räckte bruden vänstra handen istället för som brukligt var den högra. Härav fru eller barn till vänster.  Vänsterstopp; älskarinna.


(sl) otrogen person.


se vänstergöra.


(sl) köra med vänsterstopp; vara otrogen.


(sl) homosexuell. I filmen Millennium 2 (2009) finns följande replikväxling: "— Han var vänstertrafikant, sa en äldre man. —Du menar homosexuell? frågar Lisbet Salander".


(sl) älskarinna.


(sl) vara otrogen. SO har vänstra; vänsterprassla* och ”hist.: sedan 1967”. ”Ge gubbarna P-piller så de slipper vara rädda när de är ute och vänstrar.” (Expressen 15/9-1967)


här elliptiskt för att vänta barn. ”Hon väntar i januari” och ”hon väntar sig”. (Byrman 1989)


(euf) gå i väntans tider; vara gravid. Rietz (1867) har väntande daga(r) (dial) och ”de sista dagarne af hafvande tillståndet” samt exemplet ”Ho går i väntande daga”. Harbe (1956) har ”Mor ä i väntanne å vell ha en linnelapp å en fläskaskiva". Byrman (1989) har  ”hon är/går i väntan” och ”hon är på väntan”. I skånska Skurup heter det, enligt samma källa,  ”hon går i vente” eller ”där e nåd i vente” (där är något i väntan). ”Jag vet ännu inte om jag är glad över att Farona också går i väntans tider.” (Drougge 2003) I Jämtland heter det (i) väntn dagom; om i väntans dagar. (ORB)


(sl) se krage.


(dial) enligt slangopedia.se om fet snorloska på lulemål.


(dial) fet snorloska på lulemål.


(euf) att föda barn åt någon annan. Ordet lanserat av RFSU (2015) som menar att det är ett könsneutralare och mer sakligt korrekt alternativ till surrogatmödraskap.


(dial) lindrig svordom i uttrycket fy väre; usch. Enligt Lundblad/ Josefsson (2021) kommer uttrycket från fy och varde 'bli'.  "I stort motsvarar fy väre det standardspråkliga tvi vale*, där vale också kommer från varde, men där kombinationen rd har blivit l i stället."


(slang med dialekt ursprung) Nilsson (1937) har följande förklaring: ”Värhodda, lättsinnig kvinna som går värarna till handa, sköka samma som värtaska, (vär) brud.” Han förtydligar ytterligare genom att nämna hodda (dial); tacka, get, även hadda i Västsverige. Under värtaska förklarar han taska med ”särsk om liderliga kvinnor 1600-t”. Det enda han inte förklarar är ordet värarna, men det kan ha att göra med vär (dial); man. Så har t ex Rietz (1867) värbror (Sml); svåger, egentligen mannens bror. Värarna skulle i så fall stå för mannarna, och sådana brukar man tala om i det militära. Passande med tanke på att Nilssons bok handlar om militärslang. Ett annat vittnesmål kommer från Jämtland, där en 40-årig officer i Östersund på 1950-talet använde väre, vären om värnpliktig, den värnpliktige. Min jämtländske sagesman (f 1929) uppfattade det som en modernisering och förkortning av beväring.


(euf) kuk i form av hugg- och stickvapen. ”Den värjan tar jag aldrig fel på, min älskade, älskade musketör.” (Henricson, Kärlek 11/1969)


(euf) 1 kvinnobröst. Under 1500-talet var kosmiska och geografiska termer för bröst som klot, glober, världar och hemisfärer speciellt omtyckta, enligt Yalom (1999) som citerar Thomas Lodges Rosalynde (1590) och menar att den ”nog kan sägas erbjuda den tidens bästa tvårading om bröst: ’Hennes bröstvårtor är som härlighetens medelpunkt/ Hennes bröst är som himmelskt sköna klot’.”  2 bakdel, ända. 3 i världen om någon som dött. Ett dialektalt uttryck som ännu är i bruk på Åland enligt Svenblad (2008) som tillägger: ”Ordet värld betyder också ursprungligen människoålder och har i sina rötter ett fornsvenskt ord som står för tidsålder”. 4 around the world  är, enligt Silverton (2010) , engelskt  prostitutionsslang för "licking and sucking all over the body". "Slickande och sugande över hela kroppen."


firas årligen den 19 november. World Toilet Organization, som det officiella namnet är, skapades 2001 av FN och blev 2014 en officiell FN-dag. Organisationen vill uppmärksamma den globala sanitetskris som gör att 2 miljarder människor runt om i världen saknar tillgång till toalett och av dessa tvingas ca 700 miljoner utträtta sina behov i det fria.


(euf) släppa in någon i värmen; låta någon komma till*. ”Snälla Kristin, hörde han Leo vädja därinifrån. Snälla, söta. Släpp in mig i värmen...” (Drougge 2003)


(sl) en flaska fylld med varmt vatten som man, särskilt förr, när man på vintern hade låg inomhustemperatur, tog med sig i kalla sängar och placerade nere vid fötterna. 1 fitta.  2 prostituerad.


se kuddar.


(sym) kvinnobröst.


(sym) 1 värpa en björnunge, värpa ett ägg; skita. ”Knappt hade han snuddat vid skiten förrän han blev hänförd: ’Å, gudars skymning!’ sade han, ’hon lurar mig inte, hönan skall värpa och jag känner ägget.” (de Sade 2005/1785) Jämför ägg. ”I Kongsbacka göra de sitt tarv på knutarna, våra finnar värpa på gallion*. (Wallenberg 1781/1960) 2 värpa; föda barn.


(euf) ha samlag. ”Hon ber honom flera gånger berätta hur det gick till när Cecilia dog och han säger att hon brukade klä av sig naken och vilja göra ’det värsta’ med honom.” (Bolinder 2002)


(lmo) en subersnygg och sexig brud.


se värhodda.


(ljud) spy, kräkas. (se do)


(sym) 1 fitta. I standarsvenskan har väska* ersatt taska även det ordet med bibetydelsen fitta. 2  få något i väskan; bli gravid. Byrman (1989) har väska i betydelsen mage, i slang uttycket ”hon har fått (något) i väskan”. 3  engelska jaktväskor; hängbröst.


gotländska för pung*.


se vessa.


se pennvässare.


(sl) stånd, erektion. Se vidare under stål.


(sl) kvinnans bröst. Öst är förstås höger bröst och väst  det vänstra.


(sl) ”avträde” (Kotsinas 1996) med tidsangivelsen 1897. Namnet troligen efter Västerviks läge som ändstation för järnvägar till bl a Hultsfred och Vimmerby*.


1 (dial) enligt Rietz (1867) småländska för ”kasta sitt vatten”. Vät (dial); pöl och väta ner (ssv); blöta ner. 2 (euf) könssaft. ”Jag älskade kurvan som från två håll öppnade sig vidare och vidare från midjan. Över höfterna ner i skötesvätan.” (Brunner 2002) 3 väta kuken; knulla.


1 (euf) könssaft, sperma. ”... så snart jag kände den varma sprutvätskan störta upp genom mitt inre ...” (Cleland 1965/1749)  ”Slutligen sprang en kaskad av vällustvätska upp ur min fåra*, som han så länge bearbetat med sin spade*.” (Chorier 1967) ”Wenke tog hans hårda lem i munnen. Jobbade. Svalde den ljumma trögflytande vätskan och reste sig för att gå.” (Drougge 1998/2003) ”Och under de tre veckornas undervisning var det jag som fick slicka upp all könsvätska som spillts i rummet.” (Louÿs 2011)

Linné (1979/1700-t) menar att ”Kvinnorna kan tacka ’den ädla wätskan’ för sin skönhet.” Så länge de har den i behåll ”äro de aldra skjönast då äro ögonen klara som christall, hyn liflig och angenäm, läpparne röda som zinober, kinderna hafwa sin blomstrande färg med en lockande ljuflighet ...”  "Jag tror att jag grät också, när vätskan kom, och jag märkte att knäna vek sig under mig och att jag tappade taget i stolsryggen.” (Bjørnebœ 1967) 2 (sl) kasta vätska och utjämna/återställa vätskebalansen; pissa.


(sl) impotens*.  Lida av vätskebrist; vara bakfull.


(sl) flörta*.


(sym) den börjar växa; någon börjar bli kåt enligt Tigerskott i brallan (1/2009).


se spak.


(sl) vara på växten; bli större och större, vara gravid.


(ty) knulla. Vogel, vöglein; fågel, liten fågel. Jämför fågla ( sl) knulla.


se volsi.


som är värd att vördas. Fornsvenska virdhogher. I överförd betydelse tjock, fet, här om gravid kvinna; "hon var vördig”. (Byrman 1989)


1 står för sex men också för något som bör hemlighållas. Vanligare i engelsk slang än i svensk. ”He: Will you have X with me? She; Y (why) not!” 2  Öresunds Översättningsbyrå (danska-svenska.se) har chattspråk för puss, i plural xxx; pussar. Se även xoxo. 3 avträde, toalett. Gå till (på) X; en hemlighetsfull plats man inte gärna talar högt om.


(sl) pissränna.  SJ:s  snabbtåg X3000 som är långt och i rostfritt stål.


(sl) kuk som det går snabbt för. Efter SJ:s snabbtåg med samma namn. Se även tåg.


gudom ur mayas panteon (minnestempel), framställd på de phalliska monoliter (skulptur framställd ur ett enda stenblock), vilka hittats på Yucatanhalvön i Mexiko.


(grekiska ksenos; gäst, främmande och philia; kärlek) förkärlek för sex med obekanta. I stort sett all pornografi bygger på ett xenofilt förhållande.


(grekiska ksenos; gäst, främmande och fobos; fruktan) fruktan och avsky för allt okänt. Speciellt omnämns fenomenet i samband med främmande kulturer, men det finns också många likheter mellan rasism och sexuell diskriminering. Jämför homofobi.


(grekiska soma; kropp, lekamen) finns i alla äggceller och i hälften av spermierna. Övriga spermier har Y-kromosom. Enligt NEO är ordet ”hist.: sedan 1925”.


(sl) puss och kram gånger två.  Avslutning på brev, mejl, sms och mms.


(am sl) pornografisk, barnförbjuden (om film).


(ry) kuk.


(euf) kvinnligt könsorgan. Se även under x.


(sym) en tillknäppt fitta med benen ihop. Men vänder man på steken öppnas härligheten. Engelsk slang har dining at the Y om cunnilingus*.


(so) arabiska för åsna, idiot.


(jap) ordet förekommer inom anime och annan japansk propaganda i homoerotiska serier med män i huvudrollerna.


(turk) kuk. Används ofta som skällsord. Se också jarak.


(sl) kuk.


enligt Lindström (2021 s 294—296) ett ord för knulla som kan ha funnits under stenåldern bl a i Sydsverige. Ordet kan ha uppstått för över femtusen år sedan bland nomadryttare på den pontiska slätten i Ukraina. Här fanns människor som redan tidigt talade olika varianter av indoeuropeiska språk och som rörde sig över stora sträckor med hjälp av hästar, oxar och vagnar och som under dessa  färder mellan olika betesmarker kom i kontakt med bofasta bönder.

För nästan sex tusen år sedan utvandrade en del nomader på stäppen långt österut till det som idag är nordvästra Kina. Där har man funnit rester av ett numera utdött  indoeuropeiskt språk som kallas tochariska. På det språket finns en verbstam som uttalas  yäp  med betydelsen träda in.  Det här verbet har bevarats in i historisk tid i  en del indoeuropeiska språk som ryska ebu, grekiska oiphö och sanskrit yabh. Men till skillnad från tochariskans yäp- (träda in) har ehu, oiphö och yabh  fått en  mer sexuell innebörd och betyder att  ha samlag.  Jonathan Lindström  menar att sanskritvarianten  yabh nog var ett ganska städat uttryck och att det fanns en betydligt vulgärare variant yabhati som har liknats vid engelskans fuck.

Jonathan Lindström  anser vidare att "Den här  betydelseförskjutningen bör alltså ha skett på ukrainska stäppen för minst fem tusen år sedan, efter det att de blivande tocharerna lämnat, men innan de som gav upphov till ryska, grekiska och sanskrit gav sig av. Och genom att jämföra de olika varianterna har språkhistorikerna kommit fram till att när steppnomaderna redan före sin utvandring på det som nu kallas protoindoeuropeiska sade att  en man hade samlag, så sade de 'yebh-."


(nyo) ”en kvinna som väljer och vrakar bland sexpartners och tar för sig”. (SAO 2013)


(euf) signaturen G B i Malmö berättar: ”I yngre da’r for jag till sjöss och var vid ett tillfälle i början av 1946 inlagd på Hospital Britanico i Buenos Aires för en akut blindtarm. En förmiddag frågar en sjuksköterska: Yes or no? Jag förstod inte frågan och ville ha en förklaring. Det enda jag fick var frågan om igen, men i skärpt tonläge. Detta upprepades några gånger tills medpatienten i sängen intill, en grabb från Ceylon, sa rent ut: Have you moved your bowels? (hållit magen/tarmen igång?). Jag minns inte mitt svar, men mitt skratt gjorde sköterskan ytterligare generad och irriterad. Dagen efter mötte jag henne i hissen. Jag kunde inte hålla tillbaka min munterhet utan sa: Hello, yes or no. Hon såg inte ett dugg road ut.”


(kin) yin-palats; livmoder. Även Yins hus; vulva. ”Sedan omfamnar han sin kvinna och stöter försiktigt sin yüheng* in i hennes Yins hus (vulva) och låter den näras av sin kvinnas safter ...” (Kärlekens Tao 1994)


se könskromosom.


se under spy.


(sym) horn som flödar över av frukt och blommor. Symbol för rikedom. Här om kuk. Se även under horn.


(fno) kärlekskval.


föda barn, ungar. Bildning till unge. ”Hist.: sedan 1603.” (SO) I småländska Göteryd heter det ”hon ska te å yngla”  som, enligt  man (f 1919), används ”om människor och djur”. (Byrman 1989) "Jag kan för fan inte förstå vad illa en ann har gjort som fått en kärring, som blir med ungar bara man tittar på'na. Hon ynglar nog ihjäl sig en dag och bättre är hon inte värd!" (Lindström 2021 s 248)  Uttalande från  en man i en fattig och barnrik familj.


(euf) samlag. ”Till sist bjöd vi varandra den ’slutliga ynnesten’ (för att använda en förtjusande sjuttonhundratalsvändning) i Brians källarvåning på Riverside Drive ... ” (Jong 1976) ”Men fast han tog sig alla dessa friheter, gick det inte så långt som till vad man kallar den yttersta ynnesten, vilket — det måste sägas till hans rättvisa — han inte heller sökte utkräva.” (Defoe 1944/1720)


(sl) sperma*.


(sl) kuk. Se även bössa.


(no sl) om utsliten och fladdrande fitta.


se felching.


se johimbin.


(sanskrit) källa, helig plats, vulva. Tecken eller symbol i indisk mytologi på Sakti, naturens kvinnliga kraft. Avbildas ofta som kvinnans yttre könsorgan i lera, stenreliefer eller metall. I hinduismen representeras den livgivande kraften av guden Shiva som framställs i form av en sten- eller metallmodell av lingam*; fallos. Lingam står vanligen på en sockel eller i en hålighet av något slag, vilka representerar yoni.

Man skiljer mellan fyra slag av yoni: 1) Den bästa som invärtes är sidenmjuk som lotusblomman. 2) Den som på ytan är översållad av små köttknutar eller liknande upphöjningar. 3) Den som överflödar av veck, fåror och strävheter. 4) Den sämsta sorten som är sträv som tungan på en ko. Den omåttliga. En kvinna av denna typ är starkt hetsad av sitt begär, hennes yoni är fylld av eld och klåda.” (Vatsyayana/ Kalyanamalla 1952)

”Bland de viktigaste relikerna i kyrkan i Embrun (sydöstra Frankrike) var statyn av Saint Foutin. Dyrkarna av denna avgud hällde dryckesoffer av vin på dess ben och armar som rödfärgades av bruket. Vinet uppfångades i en kruka och fick surna. Det kallades sedan ’holy vinegar’ och användes av kvinnorna som en salva att gnida in yoni med.” (Bourke 1968/1891) I modern tid är det främst 60-talets hippies som använt ordet.

Carl Jonas Love Almqvist har i sin Murnis eller De dödas sagor (1845) formen yunis: ”Till hälften lutad över henne låg han. — I en halfbåge var bromo* spänd; så att en dunkel rådnad lade sig öfver Lucindas ansigte, när hon märktre hur den ädle bromo med sin öfversta spets, sagta kysste yuninas alabasterbräm. [...] Och denna stund var så helig — och de simmade i himmelen. Dock omfamnade icke bromo sin älskade yunis; ty dertil vore de icke ännu vigde. Han smekte blott den fromma.”  ”Mina händer gled över bröstens tunga böljor medan hon styrde mig in i sin yoni, ner över magens slätter och breda vallar, in i ljumskveckens hetta.” (Sundberg, Kärlek 3/1965)


(dial) brunstig*. (ORB)


(åld) klitoris*. Ordet finns med, utan närmare förklaring, hos Roberg (1718).


(dial) erotiskt vild (om flicka). (OFVG)


(euf) världens äldsta yrke; skämtsam benämning på prostitution.  Av okänt ursprung. På samma sätt "världens äldsta (första) kvinnorörelse”; motjucket*.


(sl) kvinnans yttre könsorgan.


(sl) mycket snygg tjej/kille som bryr sig om sitt yttre.


(dial?) bajs, skit. Tomas Söderblom i Lund har följande att säga om ordet: ”När jag var barn på 1970-talet brukade min far använda ordet ’ytt’ i betydelsen bajs. Jag minns att han t ex under en bilresa påpekade att även kungen och drottningen ’hade ytt’, dvs de var egentligen inte bättre än vi. Båda mina föräldrar var urbota smålänningar så det är möjligt att ordet är strängt dialektalt. Mitt minne säger mig att jag upplevde ordet som mycket vasst och fult, betydligt fulare än skit, och att pappa därmed bara var pinsam. Jag hörde aldrig någon annan använda det.”


(euf) samlag. ”Flörten kan gå från en lätt provocerande, något förälskad blick, från en svag, skenbart oavsiktlig beröring genom alla möjliga kärlekslekar, kyssar, smekningar och omfamningar ända till s k otuktiga beröringar och retningar, såvida man icke låter det komma ända till det yttersta.” (Forel 1942)


se under hyvare.


(sym) kuk för dess huggande och klyvande förmåga. I uttryck som sätta yxan i huggkubben. Se även hugg och stridsyxa. Diplomaten och skalden Johan Gabriel Werving (ca 1677—1715) återkommer gång på gång i sitt rika bildspråk till bl a den klyvande yxan som t ex i följande historia: ”1. En Timmerman som höll uppå/ En wällug Stock i tu att klyfwa,/ Han greep sig an och flåste Hå!/ Hwar gång han yxan månde drijfwa./ Hans Hustru sade, Gubbe min,/ Hwij måste du med Hå! så yrckia?/ Jo Hå! det geer mig större styrckia/ Och hugget går des längre in. 2. Om natten då den gode Man/ Fick lust att gantas [roa sig] med sin Qwinna,/ Nu tarfwas Hå! om du det kan,/ Sad’ hon, så lär du längre hinna./ Neij, swarad’ han, du dig bedrog,/ Det wore Hå! omsunst spendera:/ Jag ärnar eij dig klyfwa mera,/ Ty du äst redan klufwen nog.” Norsk slang har, enligt Tryti (1985) ”øksen (i treet) om en seksuelt lysten mann.”


(sym) kuk.


(sl) 1 fitta av det jack som bildas då yxan (se do) träffar t ex huggkubben. Se även hugg. 2 bak, ända.


(kin) penis. ”Bevekande ord och en mild röst väcker/ den som är romantisk./ Och beröring av yüheng/ den som är kättjefull...” ( Wu Hsien i Kärlekens Tao 1994)


(arab) penis.


(sl) slangopedia.se har ”stick, dra åt helvete m m” och "främst ett göteborgskt uttryck".


(bask) penis.


1 (nyo) ”att byta sexställning”. (SAO 2013) Folkmun.se har "porrsurfa".


(hebr) penis.


(sl) egyptiska för min kuk men används också för fuck it! (fy fan.)


(grek) att bli upphetsad av avund eller svartsjuka. Jämför zelotypia.


(grekiska zelos; ivrig, pigg) överdriven svartsjuka.


(för sl) använt som svordom i invandrartäta områden.


ett sorts luftskepp, uppkallat efter tysken F v. Zeppelin som 1898—1900 byggde ett luftskepp som flög med en hastighet av 29 kilometer i timman. Dessutom uppstod det lätt explosioner i de gasdrivna zeppelinarna. 1 (sym) kondom. 2 kvinnobröst.


(sl) att inte bry sig om något dvs man skiter i allt.


(ry) rumpa, röv.


(för sl) arabiska för könsorganen i invandrartäta områden.


(sym) att skita utomhus i sittande ställning (på huk). Se även stol (1).


(eng sl) knull. Från franskan. Ursprungligen militärt.


(arab) utomäktenskapligt sex inom islam.


(för sl) knull.


(för sl) skita (strunta) i.


(fra) penis. I Frankrike ett lika smeksamt som neutralt familjeord.


(ita) kvinnobröst.


(jap) enligt Réne Andersson (Fil. Dr. Japansk litteratur)  vulgärspråk.  "Det  formella ordet för fula ord är akutaigo  på japanska, men det är primärt en litterär eller lingvistisk term. Används alltså inte i vardaglig konversation."


(euf) rövhål. ”Ååååh, nu var han nästan helt inne i henne, i den förbjudna zonen.” (Drougge 1998/2003)


(hebr) enligt Sjöberg (2014) "ett fruktansvärt svårbestämt” ord. Ordet tycks beteckna en kvinna med oönskat sexuellt beteende och används ofta i bemärkelsen ’hora’ (till exempel i Hosea 1-3). Samtidigt verkar roten znh när den förekommer som verb användas om kvinnor som vägrar ha sex med sina äkta makar (vilket troligen är fallet i Domareboken 19).”


(grekiska zoon; levande väsen, djur och erastes; älskar) samlag med djur. Människan har i alla tider, ofta i brist på mänsklig partner, sökt sig till djuren. Som partner till kvinnan kan nämnas björn, tjur, varg och åsna. För mannen har främst get, ko och sto tjänat som sexobjekt. I Uppslagsbok i sex (1967) berättas att försummade haremskvinnor lät smuggla in lystna babianer till sig och kring Nilen var det ett omtyckt mansnöje att rulla över en krokodil på rygg och våldta den. Detta ansågs tillförsäkra mannen en osviklig potens långt upp i åren. Se också tidelag.


(grekiska zoon; djur och philia; kärlek, dragning till) tvångsmässigt behov av sexuellt umgänge med djur. Att betrakta djurs könsorgan eller parning upphetsar vissa människor (både män och kvinnor) erotiskt ibland ända till orgasm. Denna lustkänsla kan, men behöver inte, leda till sodomi*.

Kinsey har kommit fram till att 6 % av alla män, särskilt lantbor, i 10—20-årsåldern någon gång haft könsumgänge med djur. Fenomenet finns beskrivet redan i antiken och verkar idag vara vanligast mellan kvinnor och sällskapsdjur. I Sverige är det lagligt att ha sex med djur så länge djuret inte skadas. "Zoofiler. djurälskare, är väldigt noga med att inte blandas ihop med bestialister*. De senare tvingar sig på djuren sexuellt, anser zoofilerna.” (Bäsén 2006) ”Hundar i flickhål. Domesticerad undersökning av fitta, skrev*. De flåsade, och deras nit var dogmatisk, de slickade henne ren, ett tvingande drev. Hon tyckte sig höra ett gemensamt skall; flickans skrev åt alla.” (Mara Lee: Genre P, Perversioner 1983) Se åven avisodomi, androzooner, sodomi och  tidelag.


(grekiska lagnos; vällust) sexuell stimulans genom att smeka djurs könsorgan.


(grekiska zoon; djur) djurplågeri, ibland sexuellt motiverad. Se även sadism.


(tyska Zopf; hårfläta och abschneider; avskärare) föråldrat uttryck för en sexuell perversion som yttrar sig i att män känner lust att skära av och stjäla delar av kvinnors hår. Uttrycket lanserat av den tysk-österrikiske psykiatern Richard von Krafft-Ebing (1840—1902) i hans Psychopatia sexualis (1886).


(so) har sin direkta motsvarighet i n-ordet (se do). Här står det för zigenare, zigenardjävel och i artikeln "Förbereder barnen på rasism: Är orolig för fysiska attacker" (SvD Idagsidan 26 augusti 2022) berättar Nadja Grönfors, utifrån sina fyra söner, 7-11 år gamla, att hon inte vill att de ska råka ut för att kallas för z-ordet. "Jag har tydligt talat om att det inte är acceptabelt, att de ska ignorera om någon säger det [...] Jag har förklarat att det är ett skällsord. Att vi är romer, inte några zigenardjävlar."


(spa) fitta, hora, slyna, luder, räv. (se do) I SvD Kultur 7 maj 2024 presenterar Ellinor Skagegård några av de deltagande låtarna i den första semifinalen i Eurovision Song Contest i Malmö bl a bidraget från Spanien: "Spaniens låt 'Zorra', vilket betyder ungefär det som Fröken Snusk skrek på en repetition (h*ra)..."  Ordet förekommer med samma betydelse i förortslang.


(ty) fitthår. Tyskan har  också  Zote; oanständig vits.


(för sl) 1 kuk. 2 (so) skitstövel.


(arab) kuk.


(för sl) knull.


japanska retningsringar som man trär över penis för att öka den sexuella känslan. Jan Ivarsson i Simrishamn berättar att zuiki på 40-talet kallades för kamelöga. Detta pga formen och för att de var utrustade med hår som liknade ögonfransar.


(fra) djävlar. "Man begår dock ett allvarligt misstag om man tror att Haddock svär, att han använder regelrätta svordomar. Ingenstans i de franskspråkiga originalalbumen förekommer någon enda riktig svordom (med undantag av det ack så milda zut, som väl bäst äversätts med 'tusan')." (Wahlberg 2020)


(so) öknamn, skällsord till zigenare/romer speciellt då om tiggande sådana.


(svr) kraftuttryck som uttrycker att man är förvånad eller imponerad. Uppgiften från Lars-Gunnar Andersson (2021) med förklaringen att uttrycket är en förkortning av Å harrenadå. (se do)


(svr) enligt Lars-Gunnar Andersson (2021) "kraftuttryck som markerar att man är förvånad eller imponerad, eller möjligen förfärad". Andersson tolkar också harrena eller herrena  som herren i betydelsen gud. Han menar också att "de flesta uppfattar nog å harrenadå som en svordom, medan kortformen å hana* snarast  betraktas som ett vardagsuttryck".


(sl) kuk. Se också dase.


(sl) kuk. ”Han rammade ner sin åderpåle i hennes svalg, och med ena handen knep han nu igen hennes näsa.” (Wahl 2002) ”Lägg märke till att huden på penisen saknar underhudsfett. Därför syns talgkörtlar och blodådror väldigt tydligt. Det är ingen slump att kuken ibland brukar kallas för åderpåle.” (Forssberg 2004) ”Åh, så det rycker i min välluståder! Nu pumpar den in sin saft i min kärleksgudinna.” (Chorier 1967) Se vidare påk, påle, stock och vällust.


(sl) kuken.


(dial) känna åjete; vara sugen på, känna åtrå. (Ögl)


(sl) 1 knull, knulla. Åka (hiss, flottstång, köttkälke). Även åka (över) om ett hårt, känslolöst och snabbt avklarat samlag där kvinnan åks över i dubbel bemärkelse. ”— Nu först förstår jag vad det betyder att åka på tummen, sa hon.” (Olofsson, Kärlek 13/1970) 2 det åker för någon; någon får orgasm, utlösning. 3 hon har åkt dit; blivit gravid. 4 åka skinnhiss; runka. 5 åka till sjunde himlen, åka över floden; dö. 6 åka över; förföra.


(met) om kvinnans könsorgan i oplöjd åker; där ingen plog* kört fram. ”Iiiih, tjöt han och körde fram och tillbaka på sin oplöjda åker, tills det ångade från det otränade skötet.” (Martinus, Kärlek 10/1968) ”Så skickligt hade han vattnat min åker, att inte en droppe kom fel.” (Chorier 1967)

Laqueur (1994) citerar Ambroise Paré, enligt Laqueur sin tids främste kirurg, när denne ger prov på renässansens invecklade metaforer om fortplantning i sin bok Oeuvre (Paris 1579): ”Om du finner henne svår att sporra [...] och odlaren inte fritt kan gå in i (plöja) naturens åker”, står det i den franska upplagan, som, med Laqueurs ord, ”blandar bilder från jakten med vad som tycks vara aristoteliska liknelser av skötet med en åker”. ”Senare försökte hon bli drottning i Polen. Det föll bl a på hennes ovilja att ta en gemål. Hon ville inte att en man skulle bruka henne som sin åker och hon dog sannolikt som oskuld.” (Drottning Kristina — för alltid aktuell. YA Kultur & Nöje 27/2-2005)

Att åker är en gammal metafor för kvinnolemmen framgår av att redan den romerske skalden Ovidius (43 f Kr—18 e Kr) använde uttrycket könsåker, något som professorn i anatomi Lars Roberg (1718) menar är en värdig liknelse.


fornsvenska al. Gemensamt germanskt ord t ex engelska eel och tyska Aal. 1 (sl) kuk. ”I mina byxor hade jag fått en elektrisk ål. Gode Gud, vad som helst utom för tidig sädesavgång!” (Bo Nilsson, Kärlek 4/1965) ”...när jag luftkysste henne med samma läte igen och när jag viskande i hennes öra förklarade att jag ägde en vrenskande, stygg ål som kunde härma gäddans slag bara den gavs en trång liten vik att simma in i.” (Brunner 2002) ”Hans stora organ var rörligt och levande som en het ål, tänjde ut sig och gled in i långa mjuka ryck, bit för bit för att först inne i mig återta sin egentliga fruktansvärt svällande form.” (Enmark, Kärlek 3/1965) 2 dra skinnet av ålen; runka, onanera.


(sk) en tjej som är så ful att man inte ens vill ta i henne med tång.


(sk) 1 när någon är så skitnödig att korven sticker ut därbak som ett ålhuvud.  2 ( so) idiot, dumskalle.


(sl) spela Ålandskille; runka. Thesleff (1912) har ”Ålandstjille; masturbari”.


(so) otroligt ful och osexig tjej. Se även bete.


(sym) kvinnans könsorgan.  Fiskredskap för fångst av ål*.  Se även kista.


(sk o so) till dumskalle. Se också ålarens.


(sl) knullgummi*. Se även skinn.


(dial) Rietz (1867) har ordet i betydelsen ”svans, stjert”.  Fornsvenska hali; svans. Se även hale.


(dial) Rietz (1867) har västgötska för ”utdunsta elak lukt”. Och han ger exemplet: ”nu åmmar du så”, dvs nu fjärtar du så att det luktar illa”. Åmma på; blåsa på.


1 (sl) kuk. ”Min styråra doppades i ett, i ett, i det plaskvåta akterkastellet*. Först ett tag här, sen ett tag där. [...] Å härligt, härligt är det att styra ut på det vida havet.” (Eckerbom, Kärlek 14/1970) Engelsk slang har  have an oar in another’s boat; ha kuken i en annan mans kvinna. 2 (sl) dra in (ta upp) årorna; dö. ” I så fall har han tagit upp årorna, paddlat färdigt om man så säger...” (Persson 2005)


(sym) kuk. Enligt NEO ”ett krokformat redskap avsett att dras genom jorden för att luckra upp denna”. Ordet från Eben Thysell (f 1928) i Norrköping som berättar att ”min svärfar (på Harstena) använde årder in på andra halvan av 1900-talet”. Bidragsgivaren säger sig också ha hört  ”hem och dra årder”; runka. Harstena; ö och fiskeläge i Gryts skärgård, Östergötland.  Jämför plog.


(sl) onani, runk. Årjäng ort i Värmland, men här ordlek på åra och gäng, jäng.  Jämför gänga.


åskblixt. Duerr (1998) berättar att i teglet i nordtyska bönders korsvirkeshus infogades ofta en åskvigg (fallos) och en kvarn* (vulva).


(lmo) om svagt lankigt kaffe.


(sl) stor kuk. ”... en hästs styrka och en åsnas lem...” (de Sade 2005/1785) Se vidare ål och lem.


(sym) tunna, slappa kvinnobröst. Se även öra (2).


prostituerad i Pompeji, staden som gick under vid Vesuvius utbrott år 79 e. Kr. ”Asellina själv — Åsninnan betyder det, det är ett artistnamn, åsnor har rykte om sig att ha stor sexuell aptit, som våra dagars kaniner...” (Lundgren 2001)


(euf) bort, iväg från platsen. ”Hon ska åstad.” 1 hon ska gå på toaletten. 2 hon är havande. "Mor Hanna hade nästan trott, att svägerskan inte skulle åstad mer, så att återtjänsten inte skulle komma ifråga." (Mor Hannas sötost ur Moberg 2023)


(lmo) prostituerad*.


(sl) 1 spya*. Se vidare under spy. 2 en avlagd sexpartner som man återupptar förhållandet med.