(grekiska hemi; halv). Hos ödlor och ormar har hanarna två penisar. Förr trodde man att båda penisarna vid befruktningen fördes in sida vid sida, därav namnet halvpenis, dvs man trodde att de gjorde halva jobbet var. Nu vet man att båda penisarna är komplett utrustade och att bara den ena förs in i honan vid befruktningen. Men istället för att resas, som hos däggdjuren, sväller ödlan eller ormens könsorgan genom att vridas ut och in. Penisen är vanligen röd eller violett och har en liten fåra längs vilken spermierna förs över till honan. Könsorganet är försett med antingen hakar, taggar, åsar eller veck beroende på vilken art det gäller. När den in och utvända penisen väl är på plats inne i honan sitter den, tack vare dessa hakar och taggar, fastlåst och kan inte avlägsnas förrän hanen har avslutat spermaöverföringen, en procedur som kan ta timmar. Rekordet lär innehas av en skallerorm som var fastlåst vid honan i nära tjugotre timmar. Uppgift från Morris (1990).


(sl) bisexuell*.


(sl) ofullständigt stånd. ”Det är fantastiskt upphetsande, men den fortsätter att visa halv sex. Jag begriper det inte.” (Benny Andersen, Sänghästen 1987) Se även under tolv.


1 (dial) göra något slarvigt, hafsigt arbete. (OFVG) 2 fisa. (man från västsverige f 1946)


(dial) till hälften kastrerad, med en bortskuren testikel'. (OFVG)


(sl) ofullständigt stånd. ”Men egentligen är väl styvheten viktigare än storleken. Att böka in en halvslak kan vara pinsamt.” (Låt morgonståndet titta fram. Ottar 3/97) Se även slak, slakis.


(sl) ofullständigt stånd. Motsats styvis, helstånd; fullt stånd.


(sl) 1  ”ha ett snabbt samlag”, enligt Kotsinas (1996) med tidsangivelsen 1912. Troligen från Thesleff som har förklaringen ”festinatio infutuendo”.  Latin festinatus; brådskande och futuo; ha samlag. 2 Glenn Welander i Skara berättar om ett uttryck från sin hembygd i Larv, Vara kommun. ”Det är ett uttryck som min far och hans manliga vänner, bröder och svåger slängde sig med, när de ville plumpt betona att de ogillade en person. De sade det regelmässigt med viss humor i rösten. Harschôla var ordet, uttalat på bred västgötska. Det betyder halvsula, som man gör med skor. Resonemanget kunde gå som följer: De pratade om någon de tyckte var dum och så kläckte någon ur sig: ’Han skulle harschölas i rôva den jäveln’. Och så skrattade alla. Vad de syftade på var att man som skomakare skulle sy på en skinn- eller läderlapp över ändtarmsöppningen. Med följd att personen i fråga utsattes för hiskeliga kval när det inte gick att utträtta sina behov. [...] Detta var mest på 50-talet och det begynnande 60-talet.” (Mejl 13 dec 2014)


(sl) kuk som hänger och svajar på halv stång, dvs har ofullständigt stånd.


se tid.


(sl) lesbisk*.


(nyo)  "när en man är svettig, fuktig och utmattad efter intensiv sexuell aktivitet”. (SAO 2013)


1 (sl) kuk; ”Ta emot nådens hammare — Det är ingen synd — Ta bara emot den, flicka lilla.” (Salten 1983) ”Nej, din noob! gnydde den homofobiska Freilantzer när den närsynta Stiggan slängde sin ivriga hammare in i hans mystiska håla.” (QuakeNet: Log 1 juni 2006) ”Jag var lugnare och mera samlad, men kuken stod som ett hammarskaft...” (Mitt erotiska liv I 1967)

Också symboliskt som i hammaren och städet. ”Då begyntes den hävande storm, som för den nedre kombattantens del utgjordes av stötar samtidigt som han korsade sina händer bakom hennes rygg och drog henne ner mot sig med det ömmaste våld; dessa omvända slag från städet mot hammaren förde snart fram till det kritiska tillståndet, där alla tecken till en nära samverkande extas upplyste oss om vilken höjdpunkt de nått.” (Erotica 1992) ”Hon öppnar sina händer för att leka med den sovande mannens hammare av jade.” (Kärlekens Tao 1994) Jämför skaft. 2 om rörelse vid runk. ”Med Vikings objektiv blir bilderna dessutom så närgångna att högerhänderna på pojkrummen kommer att gå som hammare, garvade Kajsa rått.” (Drougge 1997/2003) Även polera hammarskaftet; onanera, runka.


(sl) behå, brösthållare. En sorts trädgårdsgunga.


(sym) 1 fitta. En hamn för båten* att styra in i. 2  segla in i sista hamn (sjösl); avlida, dö. 3 bomba hamnen; skita.


(so) äldre uttjänt prostituerad. Även om mycket ful kvinna, enligt Svahn (1999). Se även sjöbergsplanare och luder.


(dial o so) klumpig person. (OFVG)


(sl) knulla hårdhänt. ”Då jag enligt henne ’drev in den för löst’ blev hon överlägset föraktfull och sade att hon kunde charma vem hon ville som visste att ’hamra på’, så att det åtminstone beredde henne lite smärta.” (Brunner 2002) ”När Isadora såg Josh hamra på Sophia i ett fåfängt försök att få henne att komma...” (Jong 1984)


(dial o svr) kanske till hama; vålnad, spöke. (OFS)


1 (euf) penis. Även han den där, han där uppe och han där nere. ”Hon: — Vad gör han? Han: — Han gör det!” ”Men jag har aldrig problem med att få erektion, han ställer sig gärna upp och gör honnör när jag kelar med en tjej,” (Janouch 2006) 2 (sl) han och han; homosexuellt par. 3 (dial) allmänt om den onde, fan. Förekommer även som svordom ungefär jäklar, tusan. (OFS) På Åland omskrivs fan med bl a han värra,  anvärra, han håla. Detta enligt Svenblad (2008).


(sl) 1 skaka hand med en gammal vän, skaka hand med sin frus bästa vän och ta en gammal bekant (vän) i hand; om pissande män. 2 jobba på egen hand, gör-det-själv-jobb, bära hand på sig själv, skaka hand med den arbetslöse (fruns bästa vän), motionera högerhanden, ta saken i egna händer, tvätta handen/fingrarna samt Lena Handen och hennes fem systrar om onani/onanering. Även leka på (med) egen hand  och  hjälpande hand   ”…kärleksnjutning framkallar den hjälpande handen…” (Kress 1905) "Offentligt hävdas det nästan aldrig att onanin är en av de allra förnämsta formerna av sex, trots att alla runkare vet att den egna handen är bästa redskapet för effektiv och skön tillfredsställelse.” (Thompson 2008) Norsk slang har en handfull kärlek och i amerikansk slang finns take oneself in hand. Finlandssvenskan har uttrycket dra i hand.

Den schweizisk-franske författaren och filosofen Jean-Jacques Rousseau (1712—1778) lär ha sagt om sin tids pornografiska alster att det var böcker man läste med en hand. I det amerikanska kvinnomagasinet Bust publiceras i varje nummer  en erotisk novell under rubriken One-handed read. ”Det är så skönt [runkandet] och jag har en känsla av att min hand och min kuk nog skulle mötas även om jag hade ett regelbundet sexliv. När allt kommer omkring har de varit mycket goda vänner under lång tid.” (Hite 1982) ”Jag har sagt till en del kvinnor att de inte behöver känna sig skyldiga att ge mig sexuell tillfredsställelse för sakens egen skull eftersom jag har en kunnig högerhand." (Hite 1982)

Adams (1982) berättar att det var vanligt i latinet att man använde sig av digitus (finger) och manus (hand) vid sexuella skämt som anspelade på onani. Inte minst gällde detta ’vänster hand’ eller amica manus (älskarinnehanden) som den också kallades. I många kulturer var och är fortfarande vänster hand den orena hand som används i sexual- och avföringssammanhang. Jämför fröken Höger och finger.


(sl) runk, runka i sitta och göra sitt handarbete. ”Och mer än en gjorde i sin otålighet ett gott handarbete på sin egen springare*, så att den spottade ut sin själ.” (Aretino 2008) ”Jag minns att det fanns nätter när jag inte kom ända fram. Kanske för att jag var så trött, eller för att jag hade ’handarbetat’ tidigare den dagen.” (Alakoski/Mogensen 2008) Handarbetsvän; bög, onanist.


(sl) 1 att leka med pungkulorna med handen i fickan. Jämför fickbiljard. 2 handboll; att tränga in med handen i partnerns röv eller fitta.


(sl) lämna in handduken, kasta in handduken, slänga in handduken; avlida, dö.


(euf) 1 i de ålderdomliga uttrycken  komma i handel med ngn eller ha sin handel med ngn; komma i samlag med någon. Thunander (1992) berättar om ett dylikt ’handelsutbyte’ på 1600-talet, där den för hor anklagade försöker komma undan med att hans handling bara var ett ”oskyldigt snedsprång i fyllan och villan”. ”Anders i Komstad hade varit på kalas i granngården och var ordentligt drucken när han kom hem till sin egen stuga. Då var löskonan före honom där ingången och lagt sig i hans säng och där kom han först med henne uti handel, föregivandes att han ej annat trodde än att det var hans äkta hustru.” Se även affär. 2 handel med sig själv; prostitution. ”Men detta beviljades inte, och så fick jag sitta där mellan fyra väggar och veta, att andra skulle ta ifrån mig allt hvad jag lyckats få ihop på min handel med mig själf.” (Johannesdotter 1907)


(sym) bordell*, där det bedrivs könshandel. Jämför kammare.


(sl) kvinnans könsorgan. Se även trädgård.


(euf) prostituerad. ”Men ännu bedröfligare är, att många män uppsöka denna lefvande handelsvara och underhålla den — ja det står ju fast, att mannen i de flesta fall bär skulden för att den af honom förförda kvinnan sjunker ner i detta elände.” (Kikkunen 1906)


från engelska hand-fasting; ett sorts skotskt proväktenskap. ”Före reformationen (1200-talet) fanns i Skottland en egendomlig sedvänja s. k. ’handfasting’ varvid de unga männen på offentliga marknadsplatser fingo uppsöka åt sig en kvinnlig följeslagerska för ett år framåt. Efter ett år voro emellertid båda åter fria och kunde efter behag gifta sig eller låta bli.” (Forel 1942 )


(sl) knull på offentlig toalett.


(lmo) 1 lesbisk singel. Jämför flat, flata. 2 en flata* som tillfredställer sig med handen.


(sl) bröst stora nog att fylla en hand med. Dansk slang har en lille håndfuld; om små kvinnobröst. ”Det finns många män som gillar små bröst. Som någon sa en gång, mer än en munfull är slöseri. Mina är en perfekt handfull, men du får lita på mitt ord. Och jag säger inte vems händer heller. (Belle de Jour 2006)


(sl) runk med handens hjälp. OFS har handjagare; masturbation. Se även jagare och juck.


(sl) runk, onani.


(lmo) i uttrycket tveksamma handleder, enligt The Alternative Swedish Dictionary om manlig homosexuell.  Silverton (2010) menar att uttrycket är mycket vanligt i svenskan.


(euf o åld) den skamliga, oanständiga och vederstyggliga handlingen; samlag. Uppgift från Clementsson (2016). "... och att det fanns 'misstankar om vanhedrande handlingar och liderliga begär från gunstlingens sida i hans förtrolighet mot kungen'." (Bagerius 2017)


(lmo) runk, onani.


(sl) runk, onani. ”Det var bara Lysippos som envisades med att flagga för handräckning. Men han knäpptes ner snabbt och brutalt av Akilles.” (Eckerbom, Kärlek 7/1967)


(eng) använt vid sexövergrepp när förövaren på något sätt varit i fysisk kontakt med offret.


(sl) runk, onani. Se även handtralla.


(euf) sexuell behandling av varierande slag.  Behandla (på visst sätt).  Svensk dialekt  har handskat med; gripa tag i, bildat till hand. ”Hist.: sedan 1807.” (NEO). ”Lola låg som ett vrak ovanpå sängkläderna. Någon hade handskats med henne.” (Erotik 1988) Se även hantera.


”kondom, preservativ*”. (Forel 1942)


(sl) 1 kuk i  ge någon ett handtag; hjälpa någon med kuk och föra handtaget upp och ner; rörelse vid knull och runk. ”Louisa grep alltså det utsökta handtag som så inbjudande bjöds henne.” (Cleland 1965/1749) "Man ser det på munnen på dem, om de är stora nertill. En karl kan man se det på kran. Själv har jag ett djäkla handtag — inte bara till kran alltså...” (Jönsson, Kärlek 11/1969) 2 kvinnobröst. ”Är det möjligen den stora ansamlingen av lesbiska som stör lilla My?, undrar Hedda syrligt och nyper mig i mitt ena kärlekshandtag* som under sommaren dessvärre blivit allt mer greppvänligt.” (Lodalen 2003)


(sl) dra (köra) handtralla; runka, onanera. Tralla är en liten låg vagn för transport på spår och en handtralla följaktligen en dylik vagn som drivs fram längs spåret för hand. Dressin är ett annat ord för tralla, vilket går igen i det danska runkuttrycket bruge hånd-dræsinen. ”Eftersom du påpekar att du inte har problem med något alls, framförallt inte med din villighet väntar du tålmodigt på att jag ska komma hem, drar en handtralla under tiden.” (Måtte jag vilja ikväll. Ottar 2/96) ”Den fanns där medan han drog en handtralla utanför skyltfönstret på Hamngatan med de nakna skyltdockorna.” (Tikkanen 1979) ”Vill inte kunden dricka med dig stänger du luckan och står han kvar mer än två minuter och börjar handtralla eller så, då drar du i den rosa attrappen där borta så kommer personal och avhyser honom.” (Drougge 1998/2003) "Lämna oss i fred, för fan, och låt oss sitta där och dra våra små trallor och tänka våra små själviska tankar — sluta upp med att försöka  göra våra händer, våra snoppar och våra tungor respektabla." (Roth 1969)


(lmo) kvinnobröst som värmer vid handpåläggning.


(sl) Thorén (1996) har  ”penis (1990-t)”. Hane är en ålderdomlig beteckning för tupp samt står för djur av mankön (hanne). Fornsvenska hani. Allmänt germanskt ord t ex tyska Hahn och gotiska hana.  "Till en rot med betydelsen 'sjunga', alltså 'sångare' med syftning på tuppens galande och/eller spel av tjäder och orre." (Frisell 2021) Nära släkt med latinets canere; sjunga, gala.  "Ingen må mig däd förneeka, at jag kärligt älska må:/ Kärlig Leek, ock kärlig Skämtan, sicktar all Natur uppå./ Lärcke-kirr ock Dufweputter,/ Tuppeknorr ock Orrekutter,/ Går dock äntlig ut därpå,/ At Hahnan Hönan nalkas må." (Samuel Columbus [1642—1679] sista strofen i dikten 'Lustwin Danssar en Gawott mäd de 5. Sinnerne'.)  Även hane om kvinnokarl. Se vidare kuk, höna och tupp.


(sl) kuk. Från engelskan.


(sym) rymlig fitta. Byggnad för uppställning och underhåll av flygplan.


se hångla.


(dial) det förstnämnda om tuppens trampanden av hönan, det senare om höna trampad av tuppen. Uppgift från OFS. Söderwall (1887) har fornsvenska hani; hane, tupp. Jämför hane och trampa (1).


1 (sl) tala med hank; spy.  Hank; band, vidja. 2 (dial) vara på sista hanken; vara nära sin ändalykt*; dö. Uppgift från OFS.


(dial o svr) fan, tusan. (OFS)


(eng sl) kodspråk använt i bög- och S/M*-kretsar. Med hjälp av olikfärgade näsdukar (hankies) i bakfickan avslöjar man sin sexuella läggning. Näsduk som placeras i vänster bakficka står för att bäraren är aktiv medan en i höger bakficka innebär att bäraren är passiv. En mörkblå näsduk = analsex; en ljusblå = oralsex; en röd = fist fucking*; en grå = bondage och en gul = toasex. Allt enligt Graugaard (2001).

Ingeborg Svensson (hos Gerholm 2002) talar om teckenspråk ”där de (medlemmarna i läderklubbar) mer konkret ger uttryck för vad de vill göra och vilken roll de vill inta i det sexuella spelet.” Och, fortsätter hon: ”Beroende på vilken färg näsduken har signaleras vad man vill göra och utifrån vilken ficka den är nerstoppad i markeras vilken roll man vill ha. Exempelvis betyder en grå näsduk att man är intresserad av lätt s/m, så kallade bondage*. Med näsduken i vänster bakficka uppvisar man att man vill binda och bärs den i höger bakficka uppvisar man en vilja att bli bunden.”


(so) manligt luder*.


(lmo) vitsigt förnamn på fröken Höger* enligt medelålders göteborgare som hört uttrycket i ungdomen.


(sk) diarré*.


(dial) fan, tusan. Till han*. (OFS)


(da) man, ofta feminin, som ingår i ett homosexuellt förhållande.


(sl) ”älskare åt homosexuell man”, enligt Kotsinas (1996) med tidsangivelsen 1912. Se även pugga.


från medellågtyska hanerei, hanrei (tyska Hahnrei); kapun (kastrerad gödd tupp, kapun). Jämför även förledens hane; tupp. Bedragen äkta man. Enligt NEO ”hist.: sedan 1624”. Framställs i folkligt väggmåleri med horn eller fjäderprydd hatt, ridande på en tupp. ”Det brukar berättas att för att särskilja kapunerna satte man deras avskurna sporrar på kammen, och där växte de fast och bildade något som liknade horn. Den bedragne äkte mannen ansågs också vara hornförsedd; hustrun (eller hennes älskare) hade satt horn på honom” (Bergman 2007) ”Aldrig visste man av hanrejar i gamla världen, så länge mor ej skämdes för att gå i köket och brygghuset, men nu har f-n och fransosen* fått makt med oss.” (Wallenberg 1781/1960)

Hanrejen, Cucken, på Skeppsbron 44 i Stockholm är en sägen om hur en man hämnades på en otrogen hustru genom en skulptur. Ovanför porten på Skeppsbron 44 sitter ett kvinnosköte under ett  mansansikte i sten. Direktör Carl Smitt lät bygga huset 1909-1910. Själv en ohämmad kvinnokarl upptäckte han hustruns snedsprång och hämnades genom skulpturen där  ansiktet symboliserade den bedragne mannen medan skötet  stod för bedragerskan.  Skulturen blir än mer illusorisk när det regnar vilket gör att vattnet strömmar nerför det förvridna ansiktet i form av tårar.

 Enligt Kaj Bom (1950) heter ”en ægtemand, der gang på gang blevet hanrej, omkr. 1700 tusindsvoger” "Kommer du ihåg den där hanrejen, som jag pratat så mycket om. Han har fått sparken. Hans riktiga namn var Handhöj. Men alla kallade honom hanrej.” (Andersen 1979) ”För att tala uppriktigt är jag en hanrej och hon är en sköka. [...] Men även en hanrej kan vara en hederlig karl, så på hederligheten behöver det inte göras någon ändring.” (Defoe 1720/1944)

Så här uttrycker clownen det i Shakespeares Slutet gott, allting gott (1602—1604) i sitt samtal med grevinnan av Rouisillon: ”Ni är, Madame, kortsynt vad gäller riktiga vänner. För de där skojarna kommer att göra för mig det som jag är trött på att göra. Han som plöjer min åker skonar mitt eget redskap och ger mig rätt till avkastningen. Är jag hanrej, är han min arbetsträl.”  Betydligt mer sällsynt är honrej; bedragen äkta hustru som är gift med en yngre man. Också hon avbildades behornad och ridande på en tupp, men med en spegel i handen. Se även buksvåger och horn (2).


1 (euf) står för det ofödda barnet enligt Hjelmqvist (1903). SAOB, som menar att uttrycket är utdött, jämför det med danska ”Hans i den lille kælderen” och tyska ”Häuschen im Keller”, om barn i moderlivet. Grose (1785) har Hans in Kelder med förklaringen: "Jack in the celler; i.e. the child in the womb; a health frequently drank to breeding women or their husbands". Man skålade allmänt för födande kvinnor eller deras makars välgång. 2 Gamle Hans; djävulen. "När jag satt och såg mig omkring fick jag se Gamle Hans stå bak vid dörren och skrev upp alla som sov i kyrkan  på ett kalvskinn." (Folksagan i Sverige 3 s 506)


(euf) 1 hantera sig själv; runka, onanera. ”Och då ha de under raster och fristunder kunnat samla sig i stora hopar för att utöfva lasten; för att inte tala om, huru de under skoltimmarna kunnat sitta och handtera sig själfva eller hvarandra.” (Kleveness 1902) Jämför handskas. 2 hanterad av andra. ”Anna förmente, det vittnenans utsagor bäst böra henne intyga, huru hon av den ena och den andra hanterad blivit...” (Ulleråkers häradsrättsprotokoll, 1763 om ett våldtäktsfall.)


(sk) kvinna som pratar strunt. Av happer; strunt.


(sl) engelska för "lyckligt slut". "Jag går i första hand för att få en hård massage. Men när frågan kommer om jag vill ha något mer så svarar jag ibland ja, säger han. De frågar vill du ha mer? Vad har du att erbjuda, säger jag då. Då säger de: handjobb, blowjob eller boomboom. Boomboom är samlag.” (Henrik i Malmö om besök på en thailändsk massagesalong i Sydsvenskan 18 aug 2013.)


(nyo)  ”att tillfredsställa sig sexuellt med flera olika partners utan intention att binda sig. Verb av Matahari”. (SAO 2013)  Mata Hari (1876—1917) var en  nederländsk dansös och påstådd spion.


(för sl) synd ej tillåtet enligt islam. Smutsigt, orent, tabu. Se även harem.

.


(sk) flirta, flörta*.


(eng sl) hårdporr där allt visas bl a med närbilder av könsorganen under knull. Motsats soft core*. Slangopedia.se har också betydelsen  brutalt hårt, stenhårt.


(euf) penis. ”Så var hon framme med händerna och började pröva min mannakraft. Snabbare än tanken lydde den order och fyllde den lilla gummans händer i ett enda våldsamt expansivt tag. Hon hoppade högt av glädje och sade: Ser du, K lilla, jag har satt fart på en hare för andra att gå på jakt efter.” (Petronius 1986)


från arabiska harîm; kvinnogemak till haram; förbjuden.  NEO har ”hist.: sedan 1658”. Den del av boningen i muslimska, speciellt arabiska, samhällen, där familjens kvinnor vistas och dit främmande män inte har tillträde. Ordet kan också syfta på kvinnorna själva. Harem har också funnits i förislamska kulturer i Mellanöstern och i vissa delar av södra Asien. Ursprungligen hade haremet en beskyddande, snarare än avskiljande, funktion. I de stora furstliga haremen, som numera tillhör historien, fanns både härskarens hustrur, konkubiner och eunucker, och dessa harem spelade ofta en stor roll både politiskt, kulturellt och socialt. Numera används ordet ofta i sammanhang med erotisk innebörd, t ex ”ett harem av älskarinnor”.


se ben-wa bollar.


(jap) dildo*. Enligt Nils Haglund (f 1930) betyder hari; bjälke, stång och kata; överdrivet, excess. ”Nu visade han på ett vitrinskåp på väggen, intill en gigantisk fallos i ebenholts. ’Dessa japanska olisber, så kallade harikata, är särskilt konstnärliga’.” (Fioretos 2002) Ett betydligt vanligare namn för dildo är kokeshi. Uppgift från Réne Andersson (Fil. Dr. Japansk litteratur).


(dial) "(yttre) könsorgan hos ko, vilket före kalvningen sväller och styvnar”. (OFS) Se även juver.


(dial o ljud) kluns av upphostat slem. (OFS) Rietz (1867) har harkla; vara krasslig (Sm).  Harkla; rena strupen från slem genom t ex små hostningar strax innan man ska tala. Fornsvenska harkla; rossla, harkla bildat till harka (dial); knarra, skrapa. ”Min kuk kunde harkla upp ännu en skvätt säd.” (Drougge 2006)


(euf) rustning*, kondom.  "Vi gingo in i en gränd till ett lämpligt ställe och jag tog fram mitt harnesk men hon bad mig att ej sätta på det, då leken var mycket roligare utan det och då hon var alldeles frisk." (Boswell 1951)


(sym) stränginstrument. 1 äldre frånstötande kvinna. 2 fitta. ”Han grep med händerna efter min väl stämda harpa.” (Aretino 2008)


(grek) sexuell avvikelse där man tänder på att bli rånad eller att bli vittne till ett rån.


(sl) kuk.  Spjutliknande, hullingförsett fångstredskap. ”Då fick du se hans harpun, beredd att stöta till, stor, styv, värdig dig och hjälten själv?” (Chorier 1967)


(sym) knulla. ”Låt Ali harpunera er. Trä upp er på fagotten*.” (Wahl 2006)


(dial) harlort. (OFS) Se också häripäppel och lort.


(svr) herre jävlar.  "En kraftig och mycket göteborgsk svordom." (Lars-Gunnar Andersson 2021)


(sk o svr) herrejävlar, herre gud! (se do)


(sk)  "helvete, helsicke". (Lundbladh 2012)


(so) otrevlig, elak kvinna.


(smn) kuk.


(dial) uttalas enligt Rietz (1867) med ”långt, bredt a-ljud” och står för ”smuts, träck” i Skaraborg, där det "anses för ett finare uttryck än skit”.


1 (lat) manslem* enligt Chorier (1967). Spjut, lans, stång. 2 (dial) ”göra sitt naturtarv”. Se även tarv.


(för sl o so) 1 bli knullad i arslet. 2 stick!, dra åt helvete, fuck you!


(dial) ”nojsa och flirta med flickor”. (OFS)


(sym) när någon gör tre fotbollsmål i samma match. Här om den som 1 klarar av tre utlösningar under ett och samma samlag. 2 den som har tre olika sexpartners under en och samma dag.


se at, ata.


(sl) när någon medan hen runkar tänker på en hatad person.


(nyo ”en kvinna som får sina beundrare att göra allt för henne. Av Hatshepsut, kvinnlig egyptisk farao (1479—1457 f.Kr).” (SAO 2013)


1 (sl) förhud. 2 (sl) (party, plast)hatt; kondom, skydd för (kuk)huvudet. ”Jag ville inte stänga in min stora kuk i en liten plasthatt.” (Fick du doppa, Pinocchio i Pittstim 2009) 3 (sl) brun hatt; kukhuvud med brun beläggning efter att ha tagit bakvägen. 4 (euf) potta. Det berättas att Xantippa, hustru till Sokrates (470—399 f Kr), efter ett av deras många gräl ”krönte” sin make med innehållet i en full potta. Den store filosofen gick sedan omkring med pottan på huvudet som en hatt och sade till alla som skrattade åt honom: ”Det är väl inget under/ att regn följer på åskans dunder.” (Uppgift hämtade från Bourke 1968/1891.) 5 lämna in hatten (sl); dö.


(sk) kräka i hatten. Uppgift från Ohlmarks (2004) som också har ”Vi va tvunga te å låta di hattaklökas, för charrfören skreg att du inte fick spy ner hanses droska...”


(sl) horunge*. Se också hunge.


(dial o barn) penis. (OFS)


(sym) 1 fitta. ”Havet är vått, näringsrikt och fyllt av liv och växtlighet.” (Forssberg 2004) 2 i Fredmans Epistlar talas i nr 56 om lustans haf tolkat som erotiskt begär.


(fornsvenska havande) ett av de mest gångbara och använda orden i sammanhanget. Serenius (1757) översätter engelska pregnancy med ”hafwande tilstånd” och det förr vanliga vara på havande fot. Stolpe (1984) menar att vi är ganska ensamma om detta ord, och att det inte finns någon direkt motsvarighet i något modernt språk. Han ser däremot kopplingar till den klassiska grekiskan och fornnordiskan. ”Hon är havande” är enligt Byrman (1989) ”åld och/eller bibl prägel, allm, användes förr i off språk”. Byrman spårar ordet tillbaka till 1200-talet ”kallæss havandæ varæ...” (Västgötalagen II, Ärvdabalk 4, 1220-talet) Andra ålderdomliga uttryck, här i något moderniserad form, är t ex ”hon är havandis i qviden”, som det heter i Johannes uppenbarelser 12: 2, ca 1500; ”hon går havande; hon är vorden/har blivit havande” och ”hon är mycket havande”; i slutet av graviditeten.

Törnroth (1843:23) förklarar ordet havandeskap: ”Med hafvandeskap förstås det tillstånd, hvari qvinnan befinner sig ifrån aflelsen ända till barnsängen.” Vi har också uttrycket ”hon är i långt framskridet havandeskap”. Enligt SO är havandeskap ”hist.: sedan 1773”. Se även framskriden.


(sl) fotsvett. För ostluktens skull. Se även ost.


(sym)  ”En fitta djup som havet självt, att drunkna och försvinna i”. (26 årig man)  Se även djup.


(so) kraftord inom datavärlden.


förkortning för Homo-, Bisexuella- och Transpersoner. Se respektive uppslagsord. Från engelskan. I Kärlekens pris (2005) förklaras HBT med: ”Samlingsterm för människor med annan sexualitet eller könsidentitet än den heterosexuella normen. HBT är ingen identitet. Människor som berörs av begreppet har ibland mycket gemensamt och ibland inget alls.”  Enligt Bögjävlar (2007) var det Greger Ekman, chefredaktör för Kom ut (1988— 2003) som var den som först använde bokstavskombinationen i tryck (år 2000). Ibland inkluderas heterosexuella i samlingen HBTH för att skilja alla sexuella från asexuella*. På engelska finns bl a LGBT och GLBT (Lesbian, Gay, Bisexual, Transgender).


som i HBT* plus Hetero.


kort för Homosexuella, Bisexuella, Trans-, Queerpersoner,  Intersexuella och Asexuella/Aromantiska.   Se  vidare respektive uppslagsord.


(sl) ge head efter amerikansk slang give head, head job; oralsex, avsugning.  Head (sl); kukhuvud. ”Du ditt fån! Int kan väl bröllopsgästerna vägra ge head åt den stiligaste av alla brudgummar, om han be dom snällt å hövlit?” (Teratologen 2003)


(grekiska hebe; ungdom och filia; kärlek) sexuell dragning till unga (främst flickor) under 18 år. ”Här hittar vi alla hebefiler som vill ha blyga (och gärna oerfarna) flickor, och torskar som vill leka doktor.” (Suhinina 2007) "Mannen påstår först att David uppgett att han är 15 år och alltså 'byxmyndig*´ Men när SvD visar honom alla chattar säger han att han är hebefil, och att han dras till puberterade barn — det vill säga unga tonårspojkar. (UD-chefen och Pridetoppen — båda stämmer träff med David, 14. Svd 18 juni 2019).


(fno) famn. ”Vasa sem fljóð i faðmi,/ Steingerði, mer hafðak” (Det var inte som om jag hade kvinnan, Steingerðr, i min famn”. (Kormáks saga)


(fno) löfteskvinna. ”þat veizt þu, at þu hefir fengit heitkonu minnar ok dregsk til fjandskapar við mikð." (Det vet du att du har tagit min löfteskvinna och sökt fiendskap med mig.) (Gunnlaugs saga)  Löfteskvinna; fästmö, trolovad.


(so) ansågs tidigare av många som ett oanständigt ord. I bibelns GT återfinns i äldre översättningar ett flertal hej som återger den hebreiska interjektionen heach. I Lukas 4:33-34 står det i 1703 års bibelöversättning: ”Och uthi Synagogon war een menniskia besatt medh en oreens diefwuls anda; och han ropade medh höga röst,  Säijandes: hey, hwad hafwe wij medh tigh Jesu Nazarene …”  Här rör det sig om en demonbesatt man som hälsar Jesus med bl a ordet hey, och det tolkades därför av många som ett fult eller opassande ord eftersom det användes av ”djävulens änglar”.

Även i Klagovisorna 2:16 får ordet en negativ innebörd av sammanhanget. ”Alle tine fiender gapa medh munnen emot tigh; hwissla til tigh, gnissla medh tänderna, och säija huy, wij hafwe förderfwat honom…”

Det var säkert dessa och liknande bibelställen som gjorde att läsarna av äldre översättningar tyckte att hej och huy hade en dålig klang då de sattes i samband med t ex obehagliga och syndiga företeelser som demoner, djävlar och andra skurkar.

I det tillägg till Daniel som skildrar Susanna i badet, och som kan ha bidragit till ordets dåliga rykte, berättas om två skurkaktiga snuksgubbar som när de får syn på den nakna Susanna i dammen hälsar varandra med orden: ”Hey, låt oss gå hem, ty det är måltid!” Här kommer båda på samma knep för att lura bort den andre så att den kvarvarande kan bli ensam med den sköna.

Så här skaldar Bellman om denna händelse som Susannas man Joakim uti Babylon fått ge namn åt: "Hej, sade boven till den andre så slem,/ Hej, det är middag låt oss gå hem./ Två kanaljer, två kanaljer, i varenda lem.” Numera hittar man inte längre några hej i bibeln vare sig som uppmärksamhets- eller hälsningsord på de utpekade ställena.

Som hälsningsfras hade hej länge en mycket vardaglig innebörd. Ordet kan troligen härledas från tyska eller lågtyska hei med liknande användning. I SAOB finns ett exempel från Johan Runius (1710): ”Gick från vinet/ mötte svinet/ och skrek Hey, go dag, Camrat.” Här framgår tydligt i vilket sammanhang ordet passade sig.

Ordet fick ett lyft när Götiska förbundets medlemmar i början av 1800-talet hälsade varandra med ett handslag och ett hej. Ungsocialisterna återupptog bruket i början av 1900-talet och sedan dess har hej varit en lika vanlig som normal hälsningsfras i vårt land. Var mans hälsningsord blev hej i samband med du-reformen på 1970-talet. Ingers (1977) har följande att säga om hälsningsordet hej: byggt på en anteckning från 1929: ”Kommer nu mer och mer i bruk i st. f. godda(g) och tjenare. Belagt redan 1910 hos Wägner (I templets skugga).”


(dial) penis. (OFS) Rietz (1867) har heja; ”kläpp att binda rep fast på ett lass”.


(sym) kuk. Hammarlikt redskap. ”Det var skönt, hörru, o, vilken präktig hejare du har idag,...” (Salten 2009)


(dial) oro, väsen, ståhej. (OFVG)


(dial)  Rietz (1867 har ”sköka” efter puta, pytta; cunnus*. Ytterst från latinets putidus; rutten, stinkande, besläktat med puter; rutten. Hej kan i dialekt (Sk) stå för lust, lustbarhet. Jämför pytta, pulla, puta.


(dial) ljudlig fjärt. (OFS)


(dial) tusan*. (OFS)


1 (dial) i Hinnaryd i Småland kan en havande kvinna säga ”för jag vet ej om jag håller hel tils i morron bittia”, ett talesätt som används inför en väntande förlossning. Jämför sitta ihop. Uppgift från Byrman (1989). 2 hel (fno) underjordiska dödsriket. Se också helvete.


(sl) stängt för helgen; mens, menstruation*.


(smn) kuk.


(euf) 1 kvinnans könsorgan. En plats där kvinnan tillbeds. ”Nu ville jag i den ställningen jag satt intränga i helgedomen och fogade anstalter därtill, som hon fogade sig i så där till hälften, under det att hon mumlade vad det var för konster.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Han tog plats, han krystade, en skit lade sig i helgedomen där Amor själv inte skulle föraktat att ha ett tempel.” (de Sade 2005/1785) ”När hon sedan långsamt sjönk ner över mig fick jag hennes fina lilla fitta direkt mot min mun, varvid min tunga genast stack fram för att tränga in i den underbara helgedomen.” (Harris 1965/1900) 2 penis.


(euf) helvete. I tidningen Vi (12/83) heter det: ”En liten svag kvinna eller en korrekt tjänsteman bör däremot inte svära alls. I tvingande fall får de ta till de försiktiga halvsvordomarna av typ järnvägar, helgoland, sablar. Dem kallar Ulf Teleman ’noa-ord’, ett uttryck som egentligen betecknar vissa ord i infödingsspråk, som används istället för de tabuord, som man inte vågar ta i sin mun.”


(euf) helvete*.


(dial)  ORB har ”svordomar som lär betyda Heliga blodet och de Heliga fem såren”. Även christi lekamen.


(smn) kvinnligt könsorgan. Heliga Birgitta (1303—1373)  stiftade ett kloster i Vadstena 1369 och helgonförklarades i Rom 1391.


(lmo) infaller då någon avstår från sex i en hel vecka.


(euf) könsorgan. ”Hon höll mig i armen, vilket ej hindrade mig att då hon stod stilla draga upp förlåten och komma till det heliga.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Hennes fina händer smeker i en cirkel runt hans heliga.” (Blind date ur Din Geografi 2006)


(euf) 1 toalett, wc. Norskan har det aller helligste (amerikanska the holy of the holies). 2 det (allra) heligaste; könsorgan. ”Smeker, slickar och suger den heligaste och först efter några orgasmer och när du är vidöppen plockar jag försiktigt din frukt.” (Kontakt. Fib/Aktuellt dec 2000) "Benen hölls upp och brett isär av ställningen, en okänd man satt och tittade rakt in i hennes allra heligaste och hennes plågoande satt och sög på sin cigarett med ett brett grin över läpparna." (Segerlund 2021 s 80)


(sl) kuk.


(dial) växten prästkrage. (OFS)


(euf) kvinnans könsorgan. ”Under detta rannsakade jag nymfens helighet tämligen nära utan mycket motstånd. Hon hade likväl en hand med i sprundet för att liksom mota.” (Hallenstierna 1972/1700-t)


(sl) kuk. Helikoptern heter det också när en man genom att vicka på underkroppen får sin kuk att rotera. "De hade ju båda bevittnat Lotuz helikopteruppvisning vid ’midsommarhålet’ på Lovespace. Mindre snorre fick man leta efter.” (Drougge 2011) "Med en kuk kan man ju göra helikoptern. Om vi hade haft kukar hade det varit något av det första vi skulle hitta på. Det är ändå en otroligt underskattad (nåväl) aktivitet och källa till glädje och skratt." (Colldén/Dahlbäck 2019)  Se även propellern, blädderblocket, fladdermusen och borg (2).


(dial) tusan* (lindrig svordom). (OFVG)


(dial) allmänt om fan, helvete. Från  finska helkkari med samma betydelse.


(dial) helvete. Jämför helkota. (OFS)


(dial) allmänt om fan, helvete. (OFS) Åländskan har helkoti och hälkota som är lån från finska helkuti.


se jäkutaralla.


(dial) helvete. (OFS) Jämför engelska hell med samma betydelse. I engelskan är heck en vanlig eufemism för hell.


(sk) herregudarna milt kraftuttryck.


(sl) när bröstvårtorna syns genom kläderna på en tjej och bländar betraktaren.


(dial) allmänt om fan, helvete. (OFS)


(euf) helvete. Helsefyr är enligt SAOB ”starkt vard med anstrykning av folkmål”. ”Vilket helsefyrs liv!” ”I helsike heller!” ”Barka åt helsike!”  SO har helsike ”hist.: sedan 1886”. Östergren (1919) har helskota, helskote med anmärkningen att det ofta är skämtsamt eller folkligt. ”Hist.: sedan 1898.” (SO) ORB har helskokk; helvete. I SAOB anges det som starkt vardagligt, mera slangbetonat än helsike. ”Vem i helskota kan det vara?” Hellquist (1902) menar att hälsike möjligen är ett äldre svenskt hälske, en ellips för hälskefyr. Han jämför hälsefyr med norska helsk(e)fyr lånat från medellågtyska helschvur; helveteseld. Adjektivet helsch motsvarar tyska höllisch och betyder helvetisk och  vur är eld, varifrån vi fått vårt ord fyr.


(dial) tusan, helsike* (lindrig svordom). (OFVG)


(svr) se under helvete.


(sl) full resning, styvis* ”Jag hade en sorts långvarigt helstånd hela tiden, men inget bestämt objekt i sinnet.” (Miller 1956) Jämför halvstyvis.


(sam) helvete.


(för sl o so) jävla idiot! Se även CP.


fornsvenska hälvite, häluiti, hälwitte.  Enligt SO är ordet ”hist.: sedan slutet av 1200-talet (Westgöta-Lagen)”.  Hos Söderwall (1888) förklaras ordet bl a  med "det straff som efter döden drabbar de onde". Söderwall tar också upp hälvitis diävul; djävul i helvete och hälvitis hunder; åt helvetet hemfallen varelse.  Ordet är bildat av fornsvenska hel, häl namn på det hedniska dödsriket och identiskt med benämningen på dödsgudinnan Hel. Ordet kommer av samma germanska grundform som tyska Hölle och är släkt med håla. Helvetet döljs i en håla. Vete är vite; straff, böter ett ord som fortfarande är i bruk, t ex ”det är vid vite förbjudet att beträda gräsmattan”. Båda leden är gamla inhemska svenska ord och sammansättningen kan rent formellt vara svensk. Det troliga är ändå att orden är ett lån utifrån, kanske från fornengelska hellewite eller fornlågtyska Helliwite. Orden har säkert hedniska anor, fast de fått ett kristet bruk. Från att ursprungligen ha betytt ”straff i dödsriket”, kommer helvete så småningom att beteckna enbart strafforten. Vanligt i förbannelser som ”drag, gå, packa dig åt helvete!” Detta ”åt helvete” är en ålderdomlig form och åt var förr i världen den vanliga riktningsprepositionen i uttryck som ”resa åt något ställe”. Ända till slutet av 1800-talet reste man inte ”till Danmark” utan ”åt Danmark”.

I Språkrådet på Twitter (11 juli 2017)  påpekar Joakim Broberg i ett inlägg att uttrycket för i helvete används mer och mer och undrar om inte För helvete ochVad i helvete är de mer frekventa?  Språkrådet svarar att För helvete är vanligare och den mer standardiserade varianten. Möjligen är för i helvete  en sammanblandning av för helvete och i helvete. Ett annat vanligt uttryck i sammanhanget  är det desperata (så) in i helvete!  "Jag är så in i helvete förbannad att jag ser rött!"

I vardagligt språk omskrivs ofta helvete med förmildrande ord som helsefyr, helskota, helgotta, häcklefjäll, Häljeröd, Hälsingland och  Hästrikland. Ordet är vanligt i våra tidiga bibelöversättningar, men är helt borta i 1917 års bibel. Där talas det istället om dödsriket och Gehenna. I Bibel 2000 finns dock helvetet på plats igen. När Petrus tillfrågades om han kände Jesus, förnekade han det, som bekant, tre gånger. När frågan ställdes tredje gången svarade han, fritt översatt, i nusvensk översättning: ”Men för helvete, jag har ju sagt att jag inte känner den mannen.”

Hellquist (1980) berättar att Helvete förr var ett rätt vanligt gårdsnamn. Från 1400-talets Västergötland finns gården Häluite. Ett alltför grovt namn under kommande sekel då gården döps om till St Heljevad. På samma grund blir stockholmska Helvetes gränd först till Helvetii gränd för att senare försvinna helt.

Chrispinsson (1999) menar att ”Namnet Helvetet betydde helt neutralt väderstrecket norr.” Helvetets namn gavs ofta till avsides liggande gårdar och gränder, som präglades av elände och fattigdom. Holm (1964) berättar om general Sven Lagerberg (död 1905) som var känd för sitt mustiga språk. Han kallades allmänt för Sven i Helvete efter en händelse då hans yngre bror vid en inspektion tilltalat honom med förnamn i stället för titel. Generalen avsnoppade honom med orden ”Sven! I helvete!”

Ett lustigt exempel på hur helvetiskt fel det kan bli när en tolk inte är med på noterna, ger en artikel i SvD med rubriken ”Svensk tolkning ligger efter” (20/2-1995). Där berättas om den tolk i Strasbourg som istället för en ”schweizisk debatt” översätter med ”en helvetisk debatt”. Helvetisk ”hist:. sedan 1740”. (SO)


(lmo) kallade, enligt Chrispinsson (1999), 1400-talets präster den tygöppning som uppstod när kvinnorna lyfte armarna så att man genom tunikornas vida armhålor kunde ana kroppen.


(fi) ett av finskans fem huvudsvärord. Övriga är jumalauta (Herre Gud), perkele (djävlar), saatana (satan) och vittu* (fitta).


(isländska) helvetes jävla jävlar. Ett snabbt klassiskt budskap på många islänningars protestplakat när de under den finanskris som utbröt 2008 samlades utanför alltinget och gav uttryck för sin besvikelse, ilska och hopplöshet bl a genom att högljutt banka med slevar på grytor och kastruller.


(sym) fitta.


av engelska he-man.  NEO har ”hist.: sedan 1949”. Så här beskrivs denne karlakarl hos Stiehler (1950): "Han har hårda nävar, hår på bröstet och något av en fräck musketör eller kondottiär i uppsynen, något av tusan jäklar och här kommer jag.”


(sl) avlida, dö.


(åld o euf) dö.


(dial) dass, avträde*. Enligt OFS ombildning av hemelhus. Se under hemlighus.


(sl) ”man med mycket skit, smuts och elände kring sig.” (slangopedia.se)


se halvpenis.


se världar.


se last.


se synd.


fornsvenska hemils thing; hemlig lem, könsdel.  Uppgift från Söderwall (1900) som också citerar: "fik . . . se fadhersins hemlik thing." (Svenska medeltidens bibelarbeten. Utg. af G. E. Klemming 1848—1855.)   Rietz (1867) har ”gl sv hemmelting; membrum genitale”. Swedberg (1720-t) har hemligt ting för kvinnans könsorgan. Söderwall (1887) har hemlis thing, heemels tingh och hemil thing; hemlig lem, könsdel  och "hemel tingen badhe j mannom ok qvinnom" d v s både mannens och kvinnans könsorgan kallades så.  "Katten Tibert biter prosten i ’hemligtinget’, medan prästens frilla* och son hötter åt katten.” (Illustration till rävromanen i handskrift från 1300-talet.)

C-M Edenborg skriver i inledningen till Köttets poesi (1995): ”I den medeltida skriftkulturen fick dock könslemmarna ofta nöja sig med att kallas ’hemligting’, det vill säga något som finns, som är det mest intima, det mest hemlika, men som inte ens bör ha ett egennamn: ett tabu (så är det fortfarande i engelskan: ’private parts’).” ”Om twå män träta tilhopa, och ens theras hustru löper til, at hon wil undsättia sin man ifrån hans hand som honom slår, och räcker sina hand uth, och fattar honom om hans hemlig ting: Så skalt tu hugga henne handena af, och titt öga skal icke skona henne.” (Bib 1703, 5 Mos 25:11). I Bibel 2000 talas det istället om könet.


(euf) kvinnans könsorgan och bröst. Hemliga ting hemlighålls med hemliga ord. ”För att kunna göra detta lutade hon sitt vackra huvud framåt och lade sig på knä i sängen, varvid hon kom att inta en ställning, som gav mig möjlighet att i lugn och ro bakifrån skaffa mig en inblick i hennes hemliga behag.” (Swinburne 1983) ”... böjde hon sitt vackra huvud och knäföll på bädden i en ställning som lät mig få fri insyn i alla hennes mest hemliga behag.” (Harris 1965/1900) Se även behag.


(euf) kvinnans könsorgan. ”Alltefter din smak kan du välja den ställning som behagar dig mest. Förutsättningen är dock att parningen försiggår i den av naturen bestämda kroppsdelen, nämligen kvinnans hemliga delar.” (Erotika 1992) ”Min föräldragenerations blyghet föreskrev att man skulle skämmas i evighet för sina hemliga delar, och det har i viss mån gått i arv till mig.” (Hite 1977) "Sedan skall allt hår på kroppen rakas bort eftersom magiska hjälpmedel kan gömmas även där 'ibland i de mest hemliga delarna, vilka inte får nämnas'." (Bergenheim 2020) Se även under del.  "Dragit upp kjolarna och tagit henne bakifrån som ett djur, och inte alltid nöjt sig med hennes vanliga hemliga utrymme."  (Segerlund 2021 s 35)


se hemliga rum.


(euf) kvinnans könsorgan. ”Flödande kärlekssafter ur kvinnans hemliga källa.” Jämför källa.


(euf o åld) Ekenstam (1993) berättar att Linné (1979) kallade det manliga fortplantningsorganet* för ”thet hemliga tinget eller hemlige lemmen”. Se även lem.


(euf) kvinnans könsorgan. ”Fortfarande fick han inte tillträde till mitt hemliga rum.” (Cleland 1964/1749) "Erasmus gav rådet att man alltid i förväg skulle be om ursäkt om man ansåg sig vara tvungen att tala ’om det hemliga gemaket eller om mänsklig träck’ eller om något annat som kunde ’äckla åhöraren’.” (Lagerspetz 2006) Jfr rum (1).


(euf) de kvinnliga organ som sätts i samband med sex och kön. ”I leran återskapar jag din kropp/ och kysser den bit för bit —/ mest de hemliga ställena.” (Twilling 1967) Se vidare ställe (1).


(euf) onani, runk. Vid slutet av 1800- och i början av 1900-talet florerar vidskepelsen kring den hemliga synden som värst (se t ex under gröna hår), och onani var minst lika syndigt och skadligt till kropp och själ som samlag utanför äktenskapet, något som följande citat ur Hygienen för det fysiska äktenskapet (1901) ger belägg för: ”Här kan i regel sägas: bättre sent än för tidigt [vad äktenskapet anbelangar]. Synnerligen måste detta sägas i vår tid, då genom många retande medel — såsom lättsinniga samtal, visor, böcker, taflor, skådespel, oanständig dräkt, dansnöjen och annat alltför intimt umgänge mellan gossar och flickor m m, ja kanske genom den ’hemliga synden’ begärelserna väckas alltför tidigt.” Se även under synd.


(euf) könsorgan. ”Ett ord som blygden* är nära besläktat med blygsel, och benämningen det hemliga på könsorganen är i högsta grad ägnat att åt dessa organ och dess funktioner ge en simplare ställning än åt kroppen i övrigt.” (Hylander 1943)


(euf) rövhålet...  ”...ja till och med mellan mina ben och runt om mitt bakre allra hemligaste hål gled Bengts mjuka fingrar.” (Bjørnebœ 1967) Se även under hål.


(euf) 1 kvinnans könsorgan. Något dolt både för ögon och öron. ”Om jag då kommer att röra vid hennes hemlighet, får hon då icke vara missnöjd.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Med händer som är mycket varliga, tvålar du in insidan av dina lår, smeker sedan med fingertopparna över skötet och öppnar blygden in till din röda, köttiga hemlighet.” (Nydahl 1988) "Jag vred mig loss och daskade till hans hand — snabbt och hårt, innan han nådde mina hemligheter, ty då skulle jag inte längre velat hindra honom." (Burman 2021 s 158) OFS har könsdelar och tidsangivelsen c 1860. 2 manslem (dial o åld) ”I tre dygn sofver den åt hvilken man ingifver haregalla i vin: när man vill att han skall uppvakna hälles honom ättika i munnen eller suggemjölk på hans hemlighet.” (Rääf 1946 no 2446) 3 skit(a), piss(a). Uppgift  från 28- årig man, som säger ”göra något hemligt” när han skall skita/pissa och ”avslöja en hemlighet” när det hela är över.


(euf o åld) dass, skithus.  ”...sedefördärfvad lymmel eller slyna har inom kort genom sitt tal och sitt föredöme gjort flertalet af sina kamrater till onanister. Det är i synnerhet på hemlighetshuset, som dessa små odjur utöfva sitt fördärvliga inflytande, en i sanning lämplig lokal för en så smutsig och nedrig uppgift!” (Kress 1905) Se även under hus.


(euf)  fornsvenska hemeliker och isländska heimiligr; förtrogen. ”Hist.: sedan förra hälften av 1300-talet.” (SO)  Söderwall (1887) har hemelikhus, hemlikhvs, hemelika hus och "kastadhe hon han nidher gynom et hemlikhvs." (Klosterläsning. Utg. af G. E. Klemming 1877—1878)  Swedberg (1720-t) har hemlig hus; avträde. Enligt Wessén (1982) av lågtyska heimelik (tyska heimlich); hörande till huset, till hem. Hellquist (1980) menar att ordet är ”äldst uppvisat i det från mlty överflyttade hemelikt hus, avträde”. Han påstår vidare att ”den moderna bet utgår från den av: hörande till el uppehållande sig i hemmet o därför dold för främmande blickar”. Numera används ordet hemlighus, åtminstone om man får tro SAOB (1932), ”nästan blott arkaiserande vid skildring av äldre förhållanden resp i fackspr vid uppgivandet särsk i annonser av de byggnader som höra till en fastighet”.

Kalle Bäck har i sin bok Det svenska dasset (Noteria 1994) en annan teori om det hemliga med huset. I boken tar han ett nytt och friskt grepp på ämnet dass och hemlighus och undersöker vad det pratades om under de gemensamma sittningar på flerhålsdassen som var vanliga ända fram till 1950-talet då vattenklosetterna på allvar slog igenom i Sverige. ”Det vanligaste smeknamnet på dasset var hemlighuset. Jag har under intervjuundersökningens gång blivit alltmer övertygad om att hemlighus inte bara syftar på de ’hemliga’ naturliga behoven (som för övrigt inte var särskilt hemliga), utan väl så mycket på vad som avhandlades där.”

I Fataburen (1970) får vi ett begrepp om storleken hos den tidens offentliga hemlighus: ”Under 1500-talet och senare kallades stadens avträden antingen privet* eller hemlighus. Dessa offentliga avträden var ansenliga och rymliga inrättningar. När södra maket byggdes om 1467 åtgick 15 sparrar.”

Ett mycket berömt hemlighus är det i Ornässtugan i Dalarna, som hade besök av Gustav Vasa. Legenden berättar att Gustav på sin flykt undan danskarna kom till Ornäs en decembermorgon 1520 och sökte skydd hos Arent Persson. Men denne visade sig vara en falsk vän och for mot kvällen till den danske fogden för att ange Gustav. Hustrun Barbro Stigsdotter anade vad som var i görningen och lyckades smuggla ut Gustav bakvägen genom hemlighuset. Sedan hjälpte honom drängen Jakob att fly mot Svärdsjö och prästen Jon.

I 2 Konungaboken 10 kapitlet berättas hur den israelitiske kungen Jehu driver avguden Baal och dennes tillbedjare ut ur Israel. I den 27 versen heter det i 1703 års bibelöversättning: ”Och slogo sönder Baals stodar, samt med Baals huus; och gjorde ther ett hemligt huus af, alt in til thenna dagh.” I Bibel 2000 talas det istället om avträde. Genom att göra dass av avgudatemplet visade man sitt förakt för detta. ”Något är skönt/ ock i en lus/ och i ett grönt blad/ bak ett hemlighus.” (Gustaf Fröding 1860—1911 i Graalstänk 1898.)


(åld) kvinnligt könsorgan. Schön (1996) berättar om en kvinna i värmländska Kil vid mitten av 1700-talet som med magisk hjälp försöker skaffa man till sin giftasvuxna piga. Hon lånade lite kläder av pigan och lät dem ligga i tre korsvägar under tre torsdagsnätter och ”tillsammans med kläderna låg även hårlockar som pigan hade klippt ’på ett hemligit rum’.” Jämför rum (2).


(dial)  OFS har ”lukt som påminner om hemmet”. Och vidare: ”Om man flyttade till annat hem skulle man fjärta i en flaska och korka igen den och fick man sedan drygt [hemlängtan] på det nya stället så skulle man lukta på hemlukten i flaskan och bli botad.”


(dial) om naturgödsel, enligt Ordbok över Nösslingemålet. Se vidare under gödsel.


se one-night-stand.


(dial) dass*. Ombildning av hemelhus. Uppgift från OFS. Se även hemlighus.


(dial o åld)  Rietz (1867) har ”genitalia*”. Även hemmelstyga i Närke om ”testiklarne, scrotum”. (se do)  Rietz ger exemplet: ”Hemmelstyga ha sullnä”.


(sl) bög, homosexuell.  Hemorrojd från grekiska haimorrhoides, blodflöde till haima; blod.  ”Kring rövhålet växte klasar av blå hemmorojder* som övermogna vindruvor.” (Wahl 2004)


(euf) samlag. ”Så ... de kramades och kysstes där på natten och sedan ... kröp han ner i sängen till henne och ... gjorde det ... det hemskaste.” (Bolinder 2001)


(euf) manslem*. ”Hon satte ifrån sig brickan, sakta blev hon röd om kinderna, en pelare gav efter i hennes liv, hon sjönk ned på ena höften — O, den hemskingen.” (Anderberg 1979)


(sl) att bjuda hem någon (från krogen) på knull. "När vi var singlar kunde vi känna att om vi varit ute och dansat så sexigt vi bara kunde hade vi också krav på oss att leva upp till det vi utstrålat på dansgolvet om vi fick hemsläp." (Colldén/ Dahlbäck 2019)


(euf) 1 kvinnligt könsorgan. ”Jag älskade henne och dyrkade hennes.” Se också under hon. 2  toalett, dass. "Han. Var har du varit? Hon: Om du absolut måste veta så har jag varit på hennes!"


1 (sl) även Hinrik och Hallrik.  Hjelmqvist (1903) har ”skökobeskyddare, underhållen skökofästman. I stadsslang Stl, Upps, Örebro, Malmö. Även om dräng som friar överallt.” ”En sådan der modern handtlangare åt ’Stockholms Nattfjärilar’.” (Stockholms Nattfjärilar 1890) 2 (dial) gambel Hindrik; den onde, fan. (OFS)


(jap) abnormalitet. Används också i betydelsen pervers. Utanför Japan förknippas ordet med anime- och magnapornografi. "Ibland hittar jag en typ av porr som jag skäms för att jag gillar, till exempel hentai, som är en form av tecknad porr. Min kille beskriver det som 'tentakelporr', för figurerna i filmerna får ibland något som liknar en bläckfisks tentakler när de blir kåta. Du kan ju fatta att det inte är så kul att ha en fetisch* för tentakler." (Colldén/Dahlbäck 2019)


äktenskapets och fruktsamhetens gudinna i den grekiska mytologin. Maka och syster till gudarnas konung Zeus. Hos romarna motsvaras hon av Juno.


(euf) samlag, efter tyska Schäferstunde. Litterärt om kärleksstund, ömt möte. Ordet går tillbaka på franskans heure de berger; herdens timme. Efter senrenässansens och rokokotidens skildringar av herdeliv med herdar och herdinnor som älskande par.  NEO  har ”hist.: sedan 1809”. ”Sedan bordet var dukat, begav sig moster åter ut att skåda och jag fick henne knappt i sikte, förrän jag ansåg min herdestund var inne och jag fann herdinnan just väntande mig.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Hon blinkade tacksamt åt Choisy och räckte sedan fram sina läppar som han begärligt tog emot, och det blev inledningen till en ny herdestund som tjänade som aptitretare och fördrev tiden till dess deras middag serverades.” (Walker 1966) ”Jag sniffar i mig dofterna av vår herdestund som fortfarande pyr varmt över hans mjuka könsdelar.” (Drougge 2003)

I Expressen (25 maj 2020)  meddelas att  'Prins Oscars härliga  herdestund i fårhagen' var en rubrik som nyhetssajten 'Allt om kungligt'  använde för en artikel om Oscars besök hos djuren på Haga slott i helgen. Detta under en bild av en lurigt leende prins som kramar ett får. "För oss som vet att herdestund är en eufemism för sexuella möten var det en komisk höjdpunkt. Men också lite sorgligt —ännu ett exempel på hur allt fler ord förstås av allt färre, och det även bland dem som jobbar med att skriva." (Mats Persson, Expressenreporter). Riktigt dråpligt hade det blivit om "herdestund" stått inom citationstecken, men så får man kanske inte skoja om en prins.

Det dröjde inte länge innan rubriken i alltomkungligt.se ändrats till: "Prins Oscars härliga stund i fårhagen".  På min förfrågan om orsaken bakom rubrikändringen svarar Emma Andersson redaktionschef på alltomkungligt.se:  "Vi ändrade rubriken kring prins Oscar då det tyvärr var alltför många som, till skillnad från dig, inte insåg med vilken briljans den var formulerad. Självfallet var vi varse om den gängse betydelsen av 'herdestund' även om det också kan betyda 'öm scen' vilket bilden på den lille prinsen och fåret illustrerade. Kul att du, till skillnad från flera kulturskribenter och andra personer som i förstone ter sig hysa någon form av intellekt, förstod att originalrubriken var medvetet formulerad."


(sym) när man knappt hinner få ner byxorna innan skiten sprutar ut i stora mängder.  Herkules, den mest berömde av grekiska mythjältar och i besittning av en väldig styrka.


av grekiska hermes,  ’bild av guden Hermes’.  NEO har ”hist.: sedan 1811”. I antikens Grekland ursprungligen namn på en fruktbarhets- och skyddssymbol i form av en rest stock eller sten, i historisk tid en stenpelare med skulpterat huvud och fallos. Från början var dessa hermer knutna till Hermeskulten, men senare kom de också att användas för andra gudar som Dionysos, Pan och Priapos. Johan Almkvist ger i sin bok Hälsa och nakenhet (1932) en bild av hur denna kult utövades: ”Pelare med manliga gestalter försedda med kraftig manslem, s. k. Hermespelare, uppställdes överallt på gator, vägkorsningar och fält. Åt Priapus offrade folket blommor, frukter och drycker. Kransar och små avbildningar av en manslem hängdes över bildstodens phallus, vilken särskilt fromma personer också kysste.” Se även fallos.


(grekiska hermaphroditus) tvåkönad. Enligt NEO ”hist.: sedan 1638”. Efter en antik myt som handlar om den sköne ynglingen Hermafroditos, son till Hermes och Afrodite, som, när han badade i en källa i Karien (forntida region i s.v. Mindre Asien) avvisade vattennymfen Salmacis sexuella närmanden och som straff för detta förvandlades till ett tvekönat väsen genom att de två sammansmälte till ett. Hos vissa djurarter är förhållandet vanligt, hos andra är det regel och hos människan undantag. I de flesta fall är ett av könsorganen outvecklat, i andra fall båda. Äkta hermafroditer är mycket sällsynta. Engelsk slang har cock-and-hen; tupp-och-höna för samma fenomen.

Under tidigare århundraden hände det att  ordet hermafrodit användes som skällsord. Att beskyllas för att vara tvåkönad ansågs som en svår förolämpning. Hos Karlsson A & A  (2020 s 100) berättas om en piga Gunnel Persdotter som en viss Nils Skattberg från Åhs socken i Tvååkers kommun beskyllt för att vara hermafrodit. Hon krävde upprättelse för denna beskyllning och stämde Nils Skattberg inför tinget. Pigan tog också hjälp av två ärliga kvinnor som  undersökte hennes kropp och som fann att hon var normalt utrustad. Rättens beslut blev att Nils Skattberg  fick böta tre mark för sin falska beskyllning att Gunnel Persdotter var 'ambigui sexus', det vill säga tvåkönad. Se också under intersexualism.


(sl) enormt spinkiga ben.


grekiska herpes; bältros, utslag, till herpo; krypa och latin genitalia av gigno; avla. Infektionssjukdom som finns i två former, HSV1 och HSV2.  HSV1 yttrar sig som blåsor runt munnen och i ansiktet,  medan hos HSV2 blåsorna uppträder i könsorganens slemhinnor eller huden i denna region. Båda formerna överförs via sexuella kontakter.  NEO har ”hist.: sedan 1883”.


(so) till man. Se vidare herpes.


(dial) helsikes* (lindrig svordom). (OFVG)


(svr) herrans namn, kors i herrans namn och vad i herrans namn.


(euf) dass, toalett. "Han: Jag måste gå på herrarnas! Hon: Då passar jag på och går på damernas."


(no sl) bög, homofil.


(svr) ordet hittat på nätet i Familjeliv: Fula ord från småbarn, där det berättas om en 4,5 åring som använder uttrycket. En googling på ordet  ger ingen träff så det är inte omöjligt att barnet hört någon vuxen säga något i stil med "herre gud vilken jävla idiot!" och med barnslig språklig fantasi omedvetet skapat den förskönande omskrivningen herrejot.


(svr) herredjävlar är vanligt bl a i göteborgskans ”harre-javvlar!” Ofta i förvånade utrop typ ”Herre jävlar är det verkligen du!” Också Gud och Jesus är inblandade som i de lindriga svordomarna herregud och herrejesus. Herren används som benämning på Gud både i judendom och kristendom.  Åländskan har, enligt Svenblad (2008), härrijess, härri min je, härri jämmer (jämmersta). Vidare härrigullanas härikojess, härrigud och härrgårs frid.


(lmo) att ha uselt eller obefintligt stånd*.


(sl) ”toalett”, enligt Kotsinas (1996) från 1897. Ordlek på tyskans Herrenhaus; huvudbyggnad. Jämför frauenzimmer.


se under mens, menstruation.


(so) Svahn (1999) om ”kvinna som horar med herrar icke med drängar eller bönder”. (Halland)


(sl) "porrfilm" .(Thorén 1996) Se även pjäxa.


(euf) ”en elegantare variant” för herrtoalett, lanserad av stockholmsstudenternas karnevalstidning Bruxanvisningen på 1960-talet. Uppgift från Thomas Eckered i Sigtuna. Se även telefon.


(sk dial) även herpjete. Helvete.  Samtliga lindriga svordomar.


(dial) tusan*. (OFS)


(sl) tänd, sexuellt upphetsad. Engelsk slang har hot med samma innebörd. Söderwall (1887) talar om uttrycket hether älskare; het älskare som han hämtat från H. Susos Gudeliga Snilles Väckare. (Utg. af R. Bergström 1868—1870).


(fisv) sänglag*. Så här beskriver författaren Stefan Hammarén fenomenet: ”...mitt patent och syftar på samlag, och på heteka, vilket var en finsk järnsäng som alla finnar sov på på 1950-talet framför allt, men var vanlig ännu på 1960-talet. Denna järnsäng var mycket stabil och enkel, men ironskt nog var fjädringen av bottnet ett mästerverk av olika sammansatta fjädrar, förde ett härligt ljud...”


kort för heterosexuell*. ”Hist.: åtm. sedan 1990.” (SO) Bildning till grekiska heteros; annan, olika. Motsats: homo-*. ”Hela gaykotteriet reser sig från sina stolar och jag säger till Balthazar att klockan är ett och att jag inte orkar följa med till den där klubben vilken den nu var och Balthazar lägger huvudet på sned och säger okej, min lilla hetero, du slipper.” (Hagman 1992) I Kärlekens pris (2005) förklaras heteronorm som ”Det rätta är att tända på, bli kär i och leva med en person av motsatt kön, och att det finns sociala regler för vad som är kvinnligt och vad som är manligt att rätta sig efter.”


(sl) heterosexuell*. ” ’För att inte tala om heterofilerna’, fyller Hedda i och slickar marmelad från överläppen.” (Lodalen 2005)


(lmo) att i grunden vara heterosexuell* men flexibel nog att tänka sig en och annan avvikelse.


(grekiska heteros; annan, olika och phobia av phobus; fruktan, skräck) yttrar sig i rädsla för kontakt med personer av motsatt kön, eller i homosexuellas rädsla för att egentligen vara heterosexuella.


(grekiska heteros; en av två, annan, olika) sexuell och känslomässig dragning till person av motsatt kön. Ordet betyder egentligen andra eller flera sexualiteter. Uttrycket härstammar, enligt Hertoft (1989), från 1868 medan Graugaard (2001) har från 1869. Ordet tillskrivs, precis som dess motsats homosexualitet, den österikisk-ungerske författaren Karl Maria Kertbeny (1824—1882).

Det var på 1860-talet som främst läkare i England, Tyskland, Frankrike och Italien på allvar började intressera sig för den mänskliga sexualiteten och dess perversioner. Heterosexuell syftade på sexuell njutning för dess egen skull mellan man och kvinna men ibland även mellan människor av samma kön. De som föll offer för den heterosexuella driften försummade sina plikter att arbeta hårt, gifta sig och skaffa barn. Dåtidens sexologer såg med andra ord heterosexualitet som en perversion. Senare under 1800-talet kom dock sexologernas syn på sexualiteten  sakta att förändras så att sexuell njutning tillskrevs allt större betydelse på den biologiska reproduktionens bekostnad. Detta ändrade synsätt lade grunden för en ny modell där den sexuella attraktionen mellan man och kvinna var den normativa, universella och naturliga. Ordet heterosexuell kom därmed att bli synonymt med den sunda och normala sexualiteten.


(nyo) enligt SAO (2013) om "person med alltigenom fast uppfattning om heterosexualitet". (se do)


1 (sl) orgasm. 2 hetsaren (sym) en av 36 namn på kuk omnämnda i Den doftande trädgården*.


(dial) enligt OFS starkt erotiskt, sexuellt uppeggad.


(sl) hetta till det; knulla. Söderwall (1887) har hita;  hetta, brånad och "skörs lusta hita wptändis af nakrom litlom tilfällom."  (Heliga Bernhards Skrifter. Utg af H. Wieselgren 1866) "Håll dig undan, min pojke — håll dig långt borta från hettan. Om den minsta låga bara snuddar vid dig kommer du att bli illa bränd, och ingen utom jag kan släcka en sådan eld: jag, som kryddar allting alldeles oemotståndligt och vet hur man beter sig för att behaga både i köket och i sängen." (Apuleius 2024 s 25)


(nyo)  ”att känna en värmevåg gå genom kroppen alldeles innan kåtheten slår till”. (SAO 2013)


lyxfnask i antikens Grekland. Ordet (enligt NEO ”hist.: sedan 1824”) är ett lån från tyska Hetere och franska hétaire och ursprungligen från grekiska hetaira; väninna, kvinnlig kamrat. "Där sa ju  Aristofanes med stor självklarhet, och utan tecken på att det skulle vara något fel med det, att det finns kvinnor, som han kallade  heterastriai, som av sin natur äölskar kvinnor på samma sätt som det finns män som bara älskar män;  dessa kvinnor gör inget annat än att sträva tillbka till den helhet av fulländad kvinnlighet som de en gång uppstod ur." (Västerbro 2025 s 81) Dessa hetärer var kända för sin skönhet, intelligens, kvickhet och slagfärdighet och för den betydande politiska och ekonomiska makt de utövade. Några av dem arbetade på begravningsplatserna, där de på gravstenarna med ögonbrynspensel skrev namnet på de män de var intresserade av. Kunderna kunde på samma sätt skriva namnet på den hetär de föredrog. Slavflickor sprang sedan med ord fram och tillbaka och den slutliga affären gjordes upp på begravningsplatsen.

"Överst på rangskalan står hetären, som sätter bankirers och affärsmäns hjärtan i brand och som också dessvärre gör borgerskapets damer gröna av avund med sin provocerande klädsel och sina poser. Det är dessa kvinnor som kallas les impures, de oanständiga." (Limare 2016)

Nyström (1921) citerar skalden Ephippus: ”den goda väninnan kysser ej med hopknipna läppar, utan med öppen mun, såsom fåglarna, och skapar glädje” och vet också att berätta att det ”inrättades hetärskolor som t o m besöktes av friborna flickor och fruar för att lära sig vad som behagade männen, för att med det vinna och bevara deras kärlek”. En av den klassiska tidens mest berömda hetärer var Aspasia som i många år sammanbodde med statsmannen Perikles (490—429 f Kr) och var mor till hans barn.


(grek) ”jag har funnit det”; något som den grekiske matematikern Arkimedes (287—212 f Kr) lär ha utropat när han upptäckte sin berömda princip. Numera används ordet skämtsamt av personer som upptäckt något intressant eller oväntat. Tidigare märkesnamn på vattenklosett i stil med dagens Ido och Gustavsberg. Stolpe (1981) anser att detta ”kan tyckas vittna om en viss dasshumor hos tillverkaren. [...] Ordet frammanar bilden av en viss person i trängande omständigheter som under stigande ängslan letar efter ett visst ställe; och när han finner vad han söker, stönar han med stor lättnad: ’Jag har funnit det’!”


(sam) lust, begär.


(grekiska hieros; helig) att attraheras sexuellt av religiösa och heliga ting.


(grek) heligt bröllop. Ursprungligen om bröllopet mellan Zeus och Hera, idealparet som människorna skulle efterlikna. Numera är uttrycket en allmän religionsvetenskaplig term för en helig bröllopsceremoni, förenigen mellan det gudomligt kvinnliga och det gudomligt manliga. Heliga bröllop kan vara föreningen mellan två mytiska gestalter, två gudar eller mellan en manlig gud och en jordisk kvinna. Uppgifterna från Wikipedia.


(sl) från engelskan. Kuk. ”Högt torn”, säger man också om lång person.


(sl) kuk.


(för sl) kuk.


(so) spanska för son av en hora! Jämför engelskans son of a bitch*.


(sl) ett snällt icke rasistiskt ord för mörkhyad person.


(euf o sk) Herre min gud! Uppgift från Ohlmarks (2004) med ex: ”Hille min gånn, du har bloat nesablo å skittat ner hele den nye rocken.” Hellquist (1918) har skånskans ”hille dö = ’de heligas’ eller ’helgonens’ död”.


(sk) helvete.  Danska helvede.


(sl) manlig bimbo*. Ung man som åtrås av eller betraktas som sexobjekt av äldre kvinna. ”... och av en James Bondfigur som liksom sin engelska förebild inte bara har license to kill utan också är en superpotent och parodiskt utformad himbo gestalt, för att låna ett nytt brittiskt uttryck, som kan lura trosorna av en medelålders sociologilektor från Lunds universitet.” (Larsson förenar spänning med djup. SvD 26/8-2002) Norsk slang har mimbo för manlig bimbo.


(svr) väldigt. "Himla är en mild svordom som används som gradadverbial. Det uttrycker grad av en egenskap som anges av det efterföljande adjektivet: himla bra, himla trevligt, himla dumt och så vidare." (Lars-Gunnar Andersson 2021)


(lmo) hemorrojder*.


fornsvenska himin, himil. Allmänt germanskt ord t ex engelska heaven och tyska Himmel. Ursprungsbetydelse ’något välvt’. Har ersatt ett äldre svenskt himmen; himmel som bl a finns  på vikingatida runstenar och är samma ord som engelskans heaven. 1 enligt Lars Gunnar Anderssons undersökning i Varför är det fult att svära? (1977) var det 8 % av de tillfrågade som menade att himmel är en svordom. Uttryck som ”Åh himmel!” kan således jämställas med åkallan av dess invånare Gud och Jesus i utrop som ”Åh Gud! Åh Jesus!”. Himmel används i utrop eller kraftuttryck som uttrycker häpnad, förskräckelse och förtvivlan. Det kan mildras till himmel och pannkaka eller som Carl-Gustaf Lindstedt (1921—1992) uttryckte det i en Casinorevy: himmel och plättar!  "— Döda! Vad säger du? Himmel och fasa! Död! (Almqvist 1839/1976) 2 (euf) fitta. ”Voj trevliga djävlar medmera att jag var avundsjuk på Härje där han stod som en grekisk gud på vykort med det rödglödgade ollonet på väg in i TappiNannas ändlösa himmel, vojvoj vilket gurgel!” (Pohjanen 2003)


(euf) nonsensord för pissa i stil med bimmelibim*.


se under.


(dial) begär, åtrå (efter någon). (OFS)


(åld) dävulen.  Sv dial knös; hin onde. Jfr fsv knös; troll, avskyvärd människa. "Bli rik som hin knese; bli rik som ett troll. (Studier i modern språkvetenskap, Uppsala 1898) Se vidare hin.

,


(euf) hin förkortning av hin håle; den hårde eller hin onde; djävulen. Hos Bellman (F E nr 51) finns också hin håken. ”Jämt med fingren han drilla och flög som hin håken.” Båda uttrycken med hos Swedberg (1720-t).  "Just nu får jag höra av Nordström att Strindberg är djävlig mot mig...!!? Då skall hin ta honom!"(Meidal 2022 s 169) Stolpe (1984) menar att hin är ett gammalt ord (NEO har "hist.: sedan 1604") med betydelsen den andre. Vi har t ex hinsidan; den andra sidan.

Ordet, som är gemensamt nordiskt, går tillbaka på fornnordiska hinn. Söderwall (1887) har hin; den, der, den andre och i svensk dialekt talas bl a om den arge, den elake, den fule, den lede, den sure, han värre, han värste. Man undviker här att nämna fan vid hans rätta namn, då man trodde att namnet i sig rymde något av kraften hos personen och saken. Hellquist (1918) anser att hin är en förkortning av hin håle, egentligen den hårde, då rd i vissa dialekter övergår till l.

Hellquist har också betydelsen ”den”  som bör jämföras med ”den och den” i uttryck som ”ta mej den och den”. Från att från början ha varit ett pronomen har hin ”fått sin betydelse ganska skärpt” och ”begagnas numera rent av som namn på djävulen”. Hin är annars en mycket försynt svordom, gångbar i de flesta sammanhang. För den som trots det vill mjuka upp ordet ytterligare finns omskrivningen hinken, med samma förhållande till hin som fanken till fan.


(sl) kuk. Lågtyska hingest (tyska Hengst).  Till en rot med betydelsen snabb.  Hanne hos hästdjur som hästar, åsnor och sebror. ”Jag kände att jag hade en hingst mellan benen nu och hon rörde sig lätt fram och åter, som i en stilla dans.” (Karl-Axel Häglund, Kärlek 4/1965) ”En hingstkuk i din hand/ du själv det flåsande stoet. (Twilling 1967)  ”...han är hängd som en hingst och den går ända ner till kulorna ...” (Salten 2009

I Jeremia (5:8) heter det i Bibel 2000: ”De är brunstiga kåta hingstar, de frustar efter andras hustrur.” Även hingst; liderlig mansperson, förförare och tysk slang Hengst; viril man i  ”der alte Hengst”; den gamle bocken. ”En högst eftertraktad vandringspokal bland alla tjejer. Gillade att ha initiativet när de hade sex. Vacker, stark, vältränad, en påsättare, en hingst som behärskade alla gångarter.” (Persson 2005) "En kvinna drog upp särken upp över knäna. 'Vill hingstarna ha lite mutta?' ropade hon och hissade särken än högre upp." (Segerlund 2021s 146)


(sl) knulla. Jämför hingst.


(sl) 1 sparka hinken; dö.  Grose (1785) har to kick the bucket; to die. 2  hink; toalett.  I min barndom på 1940-talet använde vi i familjen alltid en hink nattetid att göra ifrån oss i för att slippa gå  på utedasset i mörker och kyla.


(euf) svordom. Förhåller sig till hin* som fanken till fan.


(euf) mödomshinna*. ”Huru därmed än må förhålla sig, hos den okränkta jungfrun finnes det en sådan hinnflik, som måste sprängas, om ett samlag skall kunna äga rum.” (Kress 1905)


(sl) bög. Jämför hintare.


(fisv) hintare; bög. Hindu i litet mjukare form. På finska hintti.  Uppgift från journalisten Göran Ek som antar att ursprunget är tyskans von hinten; bakifrån, som i formen bakifrånfumlare. Ek menar att ordet "kanske är det mest använda för den sortens avvikare i Finland”. OFS har  hintare; pederast*.


(förb spr) Thesleff (1912) har  ”djäfvul, även som skällsord”. ”Din schavbiga hio.” (Strix 1908)


(dial o åld) hjonelag av hjon; tjänare, äkta makar.  Äktenskap men också om äktenskapligt samlag.


om man som vaktar på sin dygd, håller på sig. Efter den grekiska myten om Hippolytos, som var son till kung Theseus i Athen och amasondrottningen Antiope eller Hippolyte. En av många kvinnor som förgäves förälskade sig i honom var Afrodite, som, då Hippolytos försmådde henne, hämnades genom att låta hans styvmor Faidra bli passionerat kär i sin styvson. Men Hippolytos motstod även henne. Det hela slutade med att Faidra tog sitt liv och att Hippolytos släpades till döds efter sitt eget hästspann.


(för sl) kurdiska för kuk.


(latin hirsutus; luden) stark, närmast manlig, kropps- och ansiktsbehåring hos kvinnor.


(euf) vad i hela hisingen; vad i helvete.


(åld) Hellquist (1980) har avträde, och en arkaiserande form av hysken*. Båda formerna försvenskning av tyskans Häuschen; litet hus. Ordet förekommer i Verner von Heidenstams Folkungaträdet: ”Sitt du vackert kvar på hisken!” (1907)


(sl) 1 hiss; fitta. 2  hissa skinn, dra en skinnhiss, åka skinnhiss, hissa flaggstång; runka, onanera. 3 hissa segel, flagg; få stånd. ”Det var en fin hedersbevisning att han hissade flagg så snabbt för mig, där han låg i stolen...” (Bjørnebœ 1967) 3 (so) hissen går inte ända upp; vara dum i huvudet.


(sym) hiss + pissoir. Lars Berglund skriver i DN: ”Vi var en grupp blivande vikarier för stationsvärdarna i tunnelbanan som skulle lära oss hur man gör med hissar som stannat. Våra lärare var två luttrade montörer vilkas erfarenhet inte medgav några illusioner. Deras nyord kombinerade hissens avsedda med dess oönskade funktion. Ordet var hissoir. Jag är säker på att envar som åkt hiss i tunnelbanan förstår vad de menade.” (NoN 27/4-1994)


se under kärlekshistoria.


(lmo) ordlek på fittehår. Det var på hittefåret;  det var väldigt nära.


(sl)  flört*, kärleksförhållande. (Thorén 2015)


förkortning av engelska Human Immunodeficiency Virus; mänskligt immunbristvirus. Enligt NEO ”hist.: sedan 1986”. Slutstadiet av en HIV-infektion kallas aids*. Enligt en studie från Rand Corporation och universitetet i Oregon tror nästan hälften av alla afroamerikaner att hiv är framställt av människan och mer än 25 % tror att viruset är framställt i laboratorium. En av åtta tror att det framställts och spritts av CIA. Afro-amerikanerna utgör 13 % av USA:s befolkning men 50 % av alla dem som smittats av hiv.


(sl) homosexuell, bög.


(åld) på hiven; gravid. Enligt Byrman (1989) betyder hiv; kast och kan möjligen tänkas ha något med hiva; vinda, kasta ankar att göra. Jämför hyv.


(lmo o so) stor och tung cyklist. Inspirerat av djurplågare.  Eget juli 2022.


(sl) 1 kuk i  polera hjälmen; runka. Norsk slang har bl a polere, pusse och knipse (knäppa) hjelmen. ”Från den skårade hjälmen, i dess våta, skrynkliga krage, glittrade en gul båge iväg och stänkte mot instrumentbrädan.” (Delany 2009) 2 huvudet på en omskuren penis.


(euf) hjälpa sig (mig) själv; runka, onanera. Liknande uttryck för samma fenomen är hem och ta hand om sig (mig) själv, tvungen hjälpa sig (mig) själv.


(euf) avträde, dass. ”När nöden är som störst är hjälpis som fjärmast” travesti på ordspråket ”när nöden är som störst är hjälpen som närmast”. Uppgift från 62-årig kvinna.


(bib) barnmorska*.


(sl) prostituerad; räddare i sexnöden. Se även syster.


(sl) kraftuttryck hämtat från Astrid Brismans slangordbok med flickslang (1932), presenterad och kommenterad hos Kotsinas (1994).


(sym) modern casanova*. ”Samma rykte som gör tjejen till hora, vandringspokal eller madrass gör killen till hjälte, casanova eller lirare*.” (Bäckman 2006)


(sl) kallas den som arbetar med problemlösningar av olika slag utan att ha den rätta glöden och intresset för uppgiften.


(euf) i det romantiskt-poetiskt undvikande uttrycket bära sin makes barn under sitt hjärta; om ärbara gifta kvinnors graviditet.


(sym) penis. ”Hennes kamrat placerade hjärtevärmaren mellan sina ben och sjönk ner över den.” (Aretino 2008)


(euf) glädjeflicka*. ”Hans fruntimmer voro några hjärtungar från Westminster, vilka förmodligen hellre velat peuplera kolonierna än spinna på Bridewell.” (Wallenberg 1781/1960)


(fno) piss, urin.


(euf) 1 uttytt hum, hum; penis.  Uppgift från två 15-åriga tjejer. 2 hm hm eller hum hum ersätter i tal de streck (—) som ibland förekommer i skrift, för att dölja ett ords eller uttrycks verkliga karaktär. SAOB menar att bruket av hm hm som eufemistisk ersättning för t ex en svordom troligen har sitt ursprung i anekdoten om lärarinnan som lät sina elever ersätta ordet djävul med hm hm i versen: ”Släpp ingen djävul över bron.” I Hjalmar Bergmans roman Flickan i frack (1925) använder översten uttrycket hum hum för allt som är så obehagligt att det inte bör nämnas vid namn. Amerikansk slang har blankety-blank för samma fenomen. Se även humhum.


(för sl) sköka i invandrartäta områden. Även i amerikansk engelska. Troligen sammandrag av engelska whore; hora.


(fno) älskare. I dikten Hárbarðzljóð heter det: Sif á hó heima; Sif har en älskare hemma.


nonsensord i  ha lite hoabaloa mellan lakanen; ha lite ’skoj’ i sängen. ”Du vet hur flator är: de kan utstråla en skön kaxighet och till och med vara butchiga men när det kommer ner till lite hoabaloa mellan lakanen så blir de spaka som små kaninbarn...” (Lodalen 2005)


(sl) finns hos  Berg (1924) med betydelsen "scortum*", latin för slinka, sköka. Dialektorden hobb; frånstötande människa, och hobba; att vara frånstötande i tal och handlingar, har säkerligen anknytning till detta ord. OFS har hobba; allmänt om sedeslös, otuktig och horaktig kvinna.


(so) kallas en svensk som försöker spela blatte*.


(no sl) uppstår när män onanerar och fläckar ner sig själva. Se även under fläck.


(sl) när en vit person  beter sig som och försöker likna en färgad person.


(sym) 1 fitta. Se rum (2). 2 sovrum, sängkammare.


(sl) knulla.


(sl) enligt slangopedia.se ”när man ätit riktigt mycket och behöver lägga en riktigt grov baj som man bakat på länge.”


(so) om kvinna med många partner.


(dial) hångla* (med någon). (OFS)


(eng sl) hora. Kort för whore.


(åld o so) enligt Swedberg (1720-t) odåga, skurk.


(eng sl) handlar om män som raggar upp kraftiga kvinnor, inte för att de direkt tänder på dem utan för att de tror att feta kvinnor har låg självkänsla och därför är lätta att få i säng. Det kan också röra sig om en tävlan i ett grabbgäng om vem som kan ragga upp den fetaste tjejen eller kvinnan på ett party eller i en bar. Från engelska hog; svin, matvrak.


(dial) ha lust till, älska.


(eng) binda till händer och fötter. Används i bondagelekar och innebär att man binder en persons vrister och handleder bakom ryggen. Se även bondage.


(sl) runk, onanera (om män). Vanligare i betydelsen cykla.


(dial) 1 cunnus*. 2 hora. Uppgift fån OFS.


(dial) cunnus*. (OFS)


(sl) knull, fest. Jämför hoabaloa.


(eng) golfterm; att få bollen i hålet på ett slag. 1 bli havande efter första samlaget. 2 klarar den man som sätter in kuken i fittan i en enda stöt. 3 presterar den man som lyckas få in pitten i sin egen rumpa.


(svr) Svenblad (2008) förklarar: ”När man svär på åländska är det mest det enkla ordet holi som begagnas, men det förekommer också uttryck som tamme holi, motsvarande ’ta mej fan’, och fy holi;  ’fy tusan’.” Ordet kan också användas i böjd form som i holis ungar.


(sl) 1 fitta. Hol, hål (dial); ihålig, samt  få en pinne i holken; få kuk i fittan.  2 dass. ”Nu är det bara å sätta ett par stenbumlingar under holken, så kan ni skita inne igen.” (Drougge 2002) "Bellman lånade också sitt gamla uppslag från manglingsdikten och lät pigan Catharina berätta om sina göromål i fruns frånvaro — däribland att förse Bellman med tobak, eld och pipa. Kritpiporna sågs närmast som engångsprodukter, som lätt gick sönder och sedan slängdes i gator, gränder och dassholkar." (Carina Burman 2019) Jämför hålet i fågelholken med sitthålet på utedasset.


1 (sl o ljud) spy. 2  (sl) holka; knulla.


(eng sl) text på kärleksbrev 1940-t. Here (Hope) Our Love Lies And Never Dies.


(sl) runk i skydd av fickan.


(sl) knull.  Forntida tvekamp utkämpad på en holme. Idag förstår man med en holmgång en hård brottnings- eller boxningsmatch, som kan äga rum både i ringen och sängen.


(sl) lesbisk, flata*. Engelsk slang har homie; homosexuell.


(sl) homosexuell till grekiska homos; samma, gemensam. Motsats hetero-. Homo  ”hist.: åtm. sedan 1960-talet.” (SO) ”Vi stödjer människors rättigheter, men ingen kan stödja de där HOMOSARNA. De är orena och förtjänar inte en plats i det offentliga rummet.”  (Kvinnlig engelsk parlamentsledamot uttalar sig i tidningen Red Pepper.) Hämtat från Ottar (1/2010).


(sl) lesbisk, flata*. Se även brud.


(latin homo; människa och caedo; dräpa samt grekiska filia; kärlek) att bli sexuellt upphetsad av att döda eller vid extrema former av våld och tortyr.


(grekiska homos; samma, identisk och erotikos; hörande till kärleken av eros; kärlek) erotiskt intresse för det egna könet. ”Hist.: åtm. sedan mitten av 1970-talet.” (SO) ”I den proustska hemmiljön vägleddes Jean Cocteau redan i unga år till homoerotism, eller kanske snarare till androgyn* erotik där skillnaden mellan könen upplösts av årtusendens myter om att kvinnligt och manligt förenas genom måne, sol och jord.” (Cavefors: Erotik i konsten. Subaltern 3/2006)


(grekiska homos; samma, identisk och philia; kärlek, vänskap, dragning till.)  NEO har ”hist.: sedan 1948”. Numera är homofili ett mindre vanligt ord för homosexualitet*.  "'Homofil' var från början ett ord som togs upp av bögvärlden själv, troligen från Holland via Danmark på 1940-talet, för att ha en neutral beteckning istället för de nedsättande 'bög' och 'fikus'." (K Lind 2018)


(lmo) fluga, kravatt.


person som hyser homofobi*.


(grekiska homos; samma, identisk och phobos; fruktan, skräck) rädsla för homosexualitet och för homosexuella eller för egna homosexuella impulser. Kan vara präglad av fördomar och aggressivitet och är ofta helt ogrundad. Ordet ”hist.: sedan 1982”. (SO) Se även heterofobi.


(sl) homosexuell, bög. Används även som skällsord. Se också gay.


(sl) flata*.


(nyo) kunskap om vad homosexualitet innebär och förmåga att bemöta homosexuella på rätt sätt. Från 2001.


(sl) från engelskan. ”Lätt homo.” Bisexuell* person.


(lat) miniatyrmänniska. Inom alkemi och magi små människoliknande figurer alstrade på kemisk väg. ”Det var först i slutet av 1700-talet som man begrep att sädesvätskan, [...] kunde göra att kvinnan blir med barn. Tidigare trodde man bland annat att det fanns pyttesmå, färdiga människor i mannens pung, så kallade homonculi. Man trodde alltså inte alls att kvinnan hade med barntillverkningen att göra, utan folk var helt säkra på att mannen sprutade in barnen i kvinnan.” (Höjer 2002)


(sl)  ”populärmusik där artisterna anspelar på homosexualitet, t ex Village People, Pet Shop Boys och BWO.” (folkmun.se)


av grekiska homos; samma, gemensam identisk och latin sexus; kön. Det rör sig alltså om sex och kärlek hos människor av samma kön. Det var troligen den österikisk-ungerske-tyske författaren Karl Maria Kertbeny (1824—1882) som var den förste att använda ordet homosexualitet och det i ett brev till den preussiske justitieministern Leonhardt år 1869. I Sverige dyker ordet upp första gången i en översättning av en tysk läkarbok 1874. I USA har åtskilliga försök gjorts att ersätta ordet homosexuell med t ex the homogenic, the homoerotic och the homophile. Då ordet alltmer kom att kopplas samman med män, fick man feminosexuals, något som i sin tur förde med sig intersexuals som gemensamt ord för homosexuella av båda könen. Men inget av dessa ord har lyckats slå ut homosexual.

Homosexuella har i alla tider utsatts för förföljelse och förtryck. Så berättar Almkvist (1933) om hur man såg på homosexuella i 1200-talets Paris där, ”enligt Jakob av Vitry, homosexualiteten var fruktansvärt utbredd, framförallt bland prästerskapet. En man, som på gatan tillbakavisade en prostituerad flickas anbud, lär ha ansetts för osedlig, emedan man utan vidare antog att han istället önskade gossar, men den som antog flickans bud ansågs sedlig, emedan man kunde vara säker på att han inte föredrog sitt eget kön. Detta synes mig betecknande för sedligheten under medeltiden, då den kristna kyrkan hade så stort inflytande på folkets sinnen.”

Dödsstraff för sexuella handlingar, mellan personer av samma kön, infördes i Sverige 1608. Lagen har sin utgångspunkt i Gamla Testamentet där det i Tredje Mosebok 20:13 heter: ”Om en man ligger med en annan man som med en kvinna, har de båda gjort något avskyvärt. De skall straffas med döden, skulden för deras död är deras egen.” (Bib 2000) Lagen avskaffades 1734 och sexuella förbindelser mellan personer av samma kön är formellt inte längre något brott. Men 130 år senare ersätts Missgärningsbalken av 1864 års strafflag, vilket innebär att homosexualitet åter blir ett brott som kan ge fängelse eller straffarbete upp till två år.

Fram till 1917 års bibelöversättning betecknas homosexuella som drängskändare; pojkskändare och veklingar. Inte förrän 1944 avkriminaliseras homosexualitet, eftersom man nu ser på fenomenet som en sjukdom och sjuka människor ska inte straffas utan vårdas. Först 1979 upphör homosexualitet att klassas som en sjukdom. 1987 antogs en antidiskrimineringslag som förbjuder diskriminering av homosexuella och 1995 kom partnerskapslagen som innebär att två personer av samma kön tillåts ingå registrerat partnerskap. 1 november 2009 blev det så möjligt att ingå kyrklig samkönad vigsel.

I en 2011 publicerad FN rapport om mänskliga rättigheter för homosexuella, lesbiska och transpersoner heter det bl a att homosexualitet fortfarande är olagligt i 76 länder, samtidigt som 30 medlemsstater avkriminaliserat homosexualitet under de senaste två årtiondena. Detta gåller dock inte bl a Iran, Mauritanien, Saudiarabien, Sudan och Jemen där man fortfarande dömer homosexuella till döden.


enligt Graugaard (2001) 1800-talsuttryck för homosexuell.


(smn) fittan enligt vadkallasfittan.se.


(no sl) bög, homosexuell. ”Å homse” är att böga*.


(euf) 1 fitta. Kvinnan identifieras med det hon har mellan benen. 2 homosexuell. Ibland förstärkt till    hon och hon.


(sl) flicka* i sexuell betydelse. Hona är ett svenskt ord  till pronomenet hon efter samma mönster som hane och hanne till han.


(sk) mild svordom: hundan*. ”De va som hondan.” "Har du gått å låtit ljusa för dej mej ovetandes, så tar hondan dej." (Mor Hannas sötost ur Moberg 2023)


(dial) se hundan, hundans.


(amerikanska honeymoon; smekmånad och grekiska kystis; blåsa) blåskatarr hos yngre kvinnor efter alltför flitigt knullande.


(dial) hundröv. Skånska för ett sorts kortspel.


(smn) kuk.


(sym) klitoris*.


(euf) kuk. "I går frös du minsann inte. När du låg där och flöt och visade honom för hela världen." (Länsberg 1959) Se även henne, hennes.


se under hanrej.


(sym) könssekret. ”Kukhuvudet gled in mellan trånga läppar, det var sav och dagg och smekande honung.” (Möllerstedt, Kärlek 9/1968) ”Han använde munnen och fingrarna samtidigt, och jag kände att det rann mer och mer honung ut ur blomman på mig.” (Bjørnbœ 1967) Se även sekret.


(dial o euf) klibbig, söt vätska från exkrementer av bladlöss. Lössen suger i sig växtsaft från trädblad och får på så sätt i sig massor av socker som sedan kommer ut med avföringen. Det klibbiga bajset utgör en halkrisk när det hamnar på cykelbanor och trottoarer under träden.  Jämför dagg.


se grotta.


se klyfta.


förekommer som fittsymbol i emoji sammanhang. Se vidare under kruka.


(sl) från engelskan där det är ett mycket gammalt ord för prostituerad. Det  betydligt modernare hookup står i amerikansk slang  för snabba dejter och sexuella möten.  "Således konstaterar  bland andra  Justin Garcia att dubbelt så många amerikanska kvinnor som män anger att de hoppas på att en oförpliktigande hook-up leder till ett riktigt förhållande. Som han sammanfattar 2013 i American Psychological Associations tidskrift Monitor on Psychology, avslöjar flera studier samtidigt att unga kvinnor i långt mindre grad värdesätter sina hook-ups än de män de hookar med." (Att älska. Om kärlekens natur. SvD 17 juli 2021)


(åld) horeri*.  "...när den ena parten warder beslagen medh bewijsligh hoordom..." (ur Den svenska kyrkoordningen 1571)


(sl) kvinnobröst. Från amerikansk slang.


(dial) samlag bl a om ”olovligt och otidigt sänglag*”. (ORB)


(fisv) prostituerad. Även skällsord till kvinna.


(sl) rakt på sak knull utan förspel och andra finesser. Motsats hoppa av; avbrutet samlag. Även hoppa bredvid; vara otrogen och hoppa bock, hoppa i säng, hoppa runt; knulla. Se även säng. ”Sålunda minns jag, att jag en dag satt hos en familj på landet, där en liten flicka gärna ville ha en bror. Hon bad sin mor att få en, och när modern svarade undvikande, sade flickan helt naturligt på sin oförfalskade dialekt: ’Be far å hoppa på dej, så kommer det nog en bror!’” (Fabricius-Møller 1946) ”Mycket ytligt. Litet kyssande och kramande och så ett finger för att hetsa upp mig. Så kanske han rör litet vid brösten innan han hoppar upp på mig, och pang, så är det över.” (Hite 1977) Se även under  springa på.


(dial) fläckig av snor. (OFS),


(svr) I ett brev till Språktidningen (3/2025) skriver Åke Jonsson, Språkvårdare på Riksradion (1981-91), om ett aprilskämt i radion 1943 då Sven Jerring (1895-1979) berättade om en svordomskompressor som kunde kopplas till mikrofonen och  som ersatte varje svordom med ett hoppsan. Kompressorn demonstrerades med uppläsning av ett svordomsrikt avsnitt ur en historia av författaren Albert Engström (1869-1940) först i original och sedan med svordomskompressorn inkopplad.


hak- o pattsprut. Se även PKHS.


fornsvenska hor och isländska hór, danska hor och fornhögtyska huor. Till en rot med betydelsen begära, önska. ”Hist.: sedan slutet av 1200-talet (Westgöta-Lagen).” (SO) Ordet är besläktat med kär som är lånat från latinets carus. Till en rot med betydelsen begära, önska. I svensk lag fanns termen kvar till 1969. Hor var straffbart fram till 1937 och i lagtexten avsåg hor könsumgänge mellan en gift och en ogift person, s k enkelt eller enfalt hor, eller så talades det om dubbelt hor, dvs hor mellan två på varsitt håll gifta personer. Ända fram till 1780 var dubbelt hor belagt med dödsstraff och för enkelt hor gällde samma sak fram till 1653. Först 1937 avkriminaliserades horsbrottet helt. ”För första resans horsbrott dömdes Christina till 26 riksdaler och 32 skillings böter, men eftersom hon inte hade förmåga att betala, straffades hon istället med 20 dagars fängelse på vatten och bröd.” (Helgesson 2003) Och i kapitlet Guds lag i Arnberg m fl (2015) läser vi ur Kristoffers Landslag (1608): ”Then som hor bedriver med någon mans hustru, den skall döden dö, både horkarlen och horkonan, därför att han med sin nästas hustru hor bedrivit haver.” Jämför under hora, lönskläge och horsmål.


1 (sbst) prostituerad och i nutid även om lesbisk kvinna och som skällsord. "Hora fungerade som ett kvinnligt kodat uppsamlingskärl för alla egenskaper, beteenden och utseenden som samhället missaktade. I begreppet lades allt det som samhället fördömde: oärlighet, otrohet, tygellöst beteende. Det förknippades med tjuveri, supande och liderlighet." (Lennartsson 2019 s 255)

Fornsvenska hora av germanska horon; äktenskapsbryterska, sköka. Ett gemensamt germanskt ord t ex tyska Hure och engelska whore. Enligt Paros (1984) går whore tillbaka till 1100-talet (gammalengelska hore). Han säger vidare: ”En gång var det ett fint ord, en eufemism för ett annat uttryck som för länge sedan är glömt. Hon (horan) är släkt med lat carus; kär. Men som alla bra eufemismer föll ordet så småningom i vanrykte.” Ur latinet har sedan utvecklats indoeuropeiska karo; kär, älsklig. En annan möjlighet är att härleda ordet från urgermanska khoraz; den som åtrår.

Enligt Anna Dahl, Sthlm betydde ordet hora ursprungligen ”hon som går utanför huset” och en sådan kvinna var ”på sin tid fredlös och brukade alltid våldtas innan hon dödades.” Svahn (1999) menar däremot att ordet var negativt laddat redan då det bildades (belagt i skrift på 1300-t) och att det utgår från ett adjektiv med ungefärlig betydelse lysten.

Ordet var fordom den gängse termen även i officiella sammanhang. Så talas det t ex i Gustav II Adolfs krigsartiklar på 1600-talet om att ”Inga horor skole lijdas i Lägredt.” Enligt Rietz (1867) kan ordet möjligen vara besläktat med fornhögtyska horo, horaw; träck, smuts. En annan möjlighet är att härleda ordet från svenska hyra (latin mercede, conducere; förtjäna) precis som i fallet med meretrix; sköka* av merere; förtjäna. Ytterligare en tolkning är att ordet kommer av latinets hora; timma, dvs den tid den prostituerade ägnade kunden. Ernst Brunner har i sin Fukta din aska (2002) ordet hämthora som han i brev säger sig ha ”stött på några gånger i bellmaniana utan att fenomenet närmare beskrivits”. Det troliga är att horan ifråga hämtades upp från gatan och togs med hem, vilket följande citat ur boken tyder på: ”Han kom trapporna upp med hämthora, tillslöt dörren, reglade på insidan, pustade kraftigt i brasan, föll omkull, fnissade.” I artikeln Gammal svenska på modernt vis (Språktidningen 1/2002) säger Carina Burman: "Det händer också att jag hittar på ord, som "hämthora, inspirerat av hämtpizza."

På 1700-talet var hora den gängse beteckningen för ogift mor. Hora kom att beteckna både ”byhoran”, hon som tog emot män mot betalning i någon form, och kvinnan som fött barn utom äktenskapet. Ordet hora anses idag, både bland män och kvinnor, som ett frånstötande och nedsättande ord. Enligt Bolle i Martinsons Nässlorna blomma (1948) är hora ett tadlande och fult ord som aldrig kan låta annat än smutsigt. I enlighet med langobardisk lag (från 1000-talet) fick man böta 20 solidi om man grovt förolämpade en kvinna genom att kalla henne hora. Och när två kvinnor i tyska Westheim am Kocher kallade varandra ”böse Hure” (usla hora) och ”Mönchshure” (Mönch; munk) fängslades de först och utvisades sedan ur landet. (Noterat hos Duerr 1996.)

I "Alla horors slut" ges en osminkad bild av horlivet i 1700-talets Stockholm. Här följer några utdrag ur den långa skildringen som illusionslöst beskriver en horas tillvaro: "Horornas nöjsamma arbete i Stockholm/ Skåda sin fitta, sitt arshål gnugga glad/ Vakna vid sin nattstol och sin påtta i parade/ Rakla, spåtta, rapa, fierta, snyta ibland/ Sig uti en smutsig kåft med helt beskitna band. /Vrida och vända en sur och skråflig kropp/ Åter snyta sig och fisa vräka sig sen opp/ Rifva sig i röfven och sen fittan klå/ Pläka där utur ett dussin flatlöss eller två./ Sen runka kukar och släppa röfven till/ En i fittan en i munnen röfven knulla vill/ Slika kåddor kyssa kukar, tänk hvad för slåt/ För all runkning, knull och kukning äntlig få en plåt. (R. C. Wallén volym 56, band 8 1767 s 268)

Men det förekommer också en och annan positiv röst för hora: ”Det är ett uttryck som, enligt mitt tycke, nästan helt förlorat sin kraft som skällsord. Ordet i sig självt är vackert att se på. Jag har alltid tyckt om ord med o:n i. Som benämning på män och kvinnor som bär upp ’världens äldsta yrke’ är det okay tycker jag.” (24-årig kvinna)

I Dalarna talade man förr i världen om att någon ”blir hora”; om ung, ogift flicka som blivit havande. Horunge var då det barn som fötts av en dylik hora. ”Då horade du med krämarlandet Kaldeen, horade ideligen, men inte heller nu fick du nog. Hett brann ditt begär, säger Herren Gud, när du likt den fräckaste hora gjorde allt detta, när du inrättade din offerhöjd vid varje korsväg och anlade din kulle på varje öppen plats. Men till skillnad från andra horor tog du inte betalt.” (Hes 16: 29—31, Bib 2000) ”O, vilket vackert mönster!/ Tre ho-r i ett fönster” . (Wallenberg 1781/1960) Inom hotell- och restaurangbranschen användes förr verbet hora bland de anställda i betydelsen slita hårt för förtjänsten eftersom man ofta fick lön efter hur mycket som såldes och hur mycket dricks man fick in.

Ordet hor(a) förekommer i slangens horakvariet; Vanadisbadet i Stockholm, horambulans; raggarbil, och horkasse; bordell. Dalnäs (2014) menar att ordet kommer från spanska casa de puta; och han översätter det med hamnbordell. Förekommer också rikligt i ordböcker från 1600- och 1700-talen, där det talas om hoor, hora, hoorehus, horohus, horerij, hoorkarl och hoorkona, vilka senare ”bedrifva hordom”, ”giöra hor” eller ”lefwa i hordom”. Swedberg (1720-t) strör rikligt med horord omkring sig eller vad sägs om hor, hora, horachtig(t), horar, hordom, horeri, horisk horkarl, horkona, horobarn och horohus. Som verb i betydelse bedriva hor, knulla. ”Genast insåg Hearn att Conn inte alls horat ihop med generalerna Simmons och Caldwell i Washington.” (Mailer 1982/1948)

Bland många av dagens ungdomar används hora så flitigt att ordet slitits ut och förlorat sin tidigare kraft. En 15-årig grabb i en Stockholmsskola sa till mig att han använde ordet som tilltalsord: ”När jag inte vet vad tjejen heter ropar jag hora efter henne.”

I sin Ungdomsspråk (Uppsala 1994) menar Ulla-Britt Kotsinas att hora av ungdomar mer betraktas som slang för flicka än som ett skällsord. ”Ibland fungerar de, (orden hora och slampa) menade tjejerna, som en social, kamratlig gest, ibland som en uttalad stigmatisering. Dessutom ansåg de att orden visserligen låter illa, men att de används så mycket att de till viss del förlorat i kraft. ’Man säger det ju hela tiden, så det betyder ju inget längre,’ påpekade Veronica. ’Kom nu hora så går vi! Sådant kan man säga utan problem’!” (Johansson/Lalander 2003) ”Det förekommer att flickorna kallar varandra för hora vänskapligt. En latin-amerikansk ung kvinna berättar att hon och hennes kamrater brukar säga: Vilken liten hora du är till varandra, ungefär ’vad listig du är’.” (Frisell 1996) Även killar kan kallas hora idag. Det tyder på att ordet inte längre är könsbundet och att det börjar få en ny innebörd och funktion i svenskan.

Regeln tycks vara att när man använder hora och andra sk fula ord när man talar om och med sina vänner så menar man inget illa. ”Hora är väl inget. Det är värre att bli kallad fet.” (fjortonårig högstadieelev) I killarnas fall kan fula ord användas för att iscensätta maskulinitet samt för att upprätthålla nära relationer mellan sig. En 15-årig elev i Eslöv åtalades i januari 1998 för att ha kallat sin lärarinna för ”jävla hora”. Eleven dömdes till böter och fick dessutom betala 500 kronor i skadestånd till lärarinnan. Enligt Brottsbalken 5:3 är det brottsligt att kalla någon för t ex hora.

Lindström (2002) anser att orsaken till att ordet hora håller på att bli ett frekvent skällsord bland unga, delvis måste ses mot bakgrund av hur motsvarande ord används i kulturer varifrån många invandrare kommer. På många håll i världen uppfostras unga män till att se sexuellt frigjorda kvinnor som just horor. Det rör sig alltså, menar Lindström, om en betydelsedefinition; här betyder hora en kvinna som själv bestämmer över sin sexualitet. Och i den betydelsen av ordet ligger det inget fult för merparten människor. Om alla kvinnor reste sig som en man och ropade att de var horor allihopa hade man helt tagit udden av ordet. Om alla kvinnor glatt kallade sig horor, vem skulle då kunna använda det som skällsord? Men, säger Lindström, ”problemet är bara att hora för oss svenskfostrade utvecklat en specifik betydelse och syftar på ’prostituerad’. Verbet att hora innebär att sälja sig för pengar eller andra förmåner. Denna luddighet i själva betydelsen gör att en ’adoption’ av ordet nog tyvärr är rätt orealistiskt att tänka sig.” Hora kallas också den låga vagn man ligger på vid reparationer av bilar.  2 hora (vb) att ha sex med någon annan än den reguljära partnern, t ex utanför äktenskapet eller annan lös förbindelse. ”Hist.: sedan 1585.” (SO) "Düben var i ryska fångenskapen kvarhållen. Erik Benzelius [sedan arcieb.] horade med hans fästmö, det alla visste." (Linné [1700-t] 2022 s 63) "Tycker du verkligen om att trampa på värdiga känslor och hora runt bland svärd och spjut?" (Apuleius 2024 s 128) 3 hora (sbst); mjölkört och dubb, dorn att sätta i smidesjärnet. Uppgift från OFVG. 4 hora (so) enligt Falk (2011) ”liderlig person”. 5 (sl) i ortens hora.  "När ditt ex gått till en ny kille direkt." (slangopedia.se) 6 slå en hora; göra en u-sväng med ett fordon.


(so) uppträda som en hora. "Fru Fernholm har sin man secreter i Vadstena, vacker  och förskräckligt horaktig." (Linné [1700-t] 2022 s 126)