(latin semen virilis; manlig säd) sperma. Fornsvenska saed. Germanskt ord besläktat med engelska seed.  SO  har ”hist.: sedan 1487—91”. ”...ther igenom samma mansperson sigh medh samma skogsrå eller haffsfru lägrar och låter sin säädh uthi then påtagnandes  kropp falla...” (Erik Johan Prytz Magia Incantatrix, 1632) I slangens tröska (knulla) ut säden. ”Man får ta säden dit den kommer, sa flickan, fick satsen i ögat.” ”Man får ta säden där den kommer och kuken i vacker mun.” (Drougge 1998/2003) En parafras på ordspråket: ”Man får ta seden dit man kommer.” ”Jag vet att gossar på så sätt blifvit mycket rädda för att det minsta röra vid sin kropp. De ha nämligen fått veta, att det skulle vilja mycket litet till för att framlocka säden, och gossar äro nog rädda om sitt lif, de också.” (Kleveness 1902) ”Fröken (gnuggar underlivet med jasminblommor). — Gärna, men Jean får inte så sin säd där. Jag ska trä på honom en fransk gummituta*.” (Grafström, Kärlek 11/1969)

Angående lukten menar Kahn (1944) att ”den färska säden luktar färska kastanjer. Den kallnande säden har en skarp och stickande lukt, påminnande om lukten av kallt gäddspad.” ”Senare onanerar han. Ansiktet hårt. Munnen förvriden. Ansiktet svettigt. Jag tycker om honom. Tycker om att han avslöjar sig. Jag suger säden från magen.” (Lone Bjelke: Han från Erotika 1996) ”För att inte tala om min manliga natur i dessa köttets bittra dagar. Så stinn av äkta säd att en knotig fjällbjörk skulle ha raknat på min grav.” (Pohjanen 2003) "Hon blev kladdig av hans säd som följde med ut. Den vämjeliga lukten slog emot henne, och hon satte handen för munnen i ett plötsligt illamående." (Segerlund 2021 s 20)

Kahn (1944) kan också berätta att 225—350 miljoner sädesceller slungas ut vid varje sädesuttömning och att var och en av dessa celler innehåller anlaget till en människa. Och han beskriver rörelsen hos dessa sädesceller och den sträcka de tillryggalägger innan de når ägget: ”Som ålar i en fisksump simma de oroligt om varandra, och förhindrar man att droppen kallnar (under mikroskopet), kan man följa rörelserna under timmar ja, t o m dagar. Sädescellerna har en lång väg att vandra innan de når fram till ägget. Sträckan är över 15 centimeter vilket i förhållande till deras storlek är lika långt som 8 kilometer för en människa. Trots att de mycket små cellerna drivs fram som torpeder genom svansens livliga propellerrörelser behöver de tre minuter för att tillryggalägga en millimeter och en halvtimma för att ta sig fram en centimeter. Det tar dem 5—7 timmar att tillryggalägga sträckan från slidan till det befruktningsdugliga ägget i äggledaren.”

Samma prestation svarar mannens könskörtlar för, vilka var och en, enligt Kahn, ”är mycket mer komplicerad till sin byggnad än en modern torped. Redan en enda sädesuttömning är en sådan prestation, att man skulle kunna tro att testikeln hade varit tvungen att arbeta åtminstone i trettio år för att kunna framställa en sån jätteleverans av arvstorpeder. Men detta kan den, just därför att den är ett levande organ, upprepa under årtionden, två eller tre gånger i veckan och kanske ännu oftare, utan att tröttas. Tvärtom ökat bruk ökar produktionen och håller organet ungt. Ett organ krymper om det inte används. Musklerna blir svaga när man blir liggande i sin säng, genom träning däremot stärks de.”


(sl) avge säd, få utlösning. ”Hon lade sina lätt solbrända armar runt min hals och jag kände hur jag höll på att säda i badbyxorna.” (Aktuell Rapport 5/98)


enligt SO ”uttömning av sperma särsk. vid samlag” och ”hist.: sedan 1924.” Se även avgång.


spermie*. ”Hist.: sedan 1900.” (SO)


se spermatozo.


”ofrivillig gång af säden om dagen”. (Kleveness 1908) Se även flöde.


rör som leder säden från testiklarna till urinröret. ”Hist.: sedan 1848.” (SO)


(lmo) "sterilitet" enligt Uarda-Akademiens Ordbok (Lund 1998).


(lmo) skämtsamt om fiktiv fågelart som brukar avbildas kuklik.


se ejakulation och uttömning.


1 sperma*. ”Hist.: sedan 1795.” (SO) ”Varför inte tala klarspråk och kalla det utlösning av sädesvätska i en på förhand godkänd öppning.” (Day 2013) 2 (sl) byta sädesvätskor; knulla. ”Vilken kaskad av mjölkvit, skummande sädesvätska, proteinrik och full av förspillda liv, som kommer inifrån hans kropp och fläckar överkastet på sängen.” (Thompson 2008) Se även vätska.


(lmo) kvinnlig inseminatör.


(sl) skitsexig, skitsnygg och toppen fin. Mest om tjejer.


går ut på att på olika sätt, t ex med preventivmedel, skydda sig under sexakten så att man själv eller partnern inte blir med barn eller smittas av någon könssjukdom. "Jag träffade en sjuksköterska på Noaks Ark som var osäker på om han hade hiv eller inte, så vi körde safe sex och var kära en sommar." (Kalmér 2024 s 223) Se även sex.


se etui.


Nyström (1921) har ”preventivmedel* använt av gift kvinna.” Se även svamp.


(dial) dregla*. (ORB)


preventivmetod som går ut på att man enbart har samlag under den period av menstruationscykeln när sannolikheten för graviditet är liten, dvs den närmaste veckan eller tio dagarna efter ägglossningen. Metoden kallas också ”påvens metod”, eftersom den rekommenderas av katolska kyrkan.


(sl) preventivmedel; för att vara på den säkra sidan att slippa befruktas.


(euf)  ”taga underligt Sälbergshull” härstammar från Sälberg i Dalarna och innebär att en kvinna blivit gravid under fäbodvistelsen på sagda ort. Jämför fäbodhull. Uppgift från Byrman (1989).


(euf) prostituera sig. ”Han vet inte, att jag är ’skriven’, och att jag säljer mig åt den förste bäste.” (Haraldsson 1918) Skriven se under byråflicka. ”Han har sålt sin hustru till alla, som han hade behov av, och hon sålde sig på eget bevåg till bästa pris som en ersättning till dem, som behagade henne.” (Ramos 1946) ”Hon såg backfischer, som bjödo ut sig i gathörnen och unga fruar, vilkas män voro ute i kriget, som sålde sig för en chokladkaka.” (Stilgebauer 1923) Se även under kropp.


se visare.


(euf) klimax*. ”Besynnerligt nog tycks samtligas brunstkurvor ha löpt i stort sett jämsides, ty alla fyra nå sällhetskrönet ungefär samtidigt.” (Grafström, Kärlek 11/1969)


(euf) ha samlag (med någon). ”Då han och ’fästmön’ sällskapat i kojan en längre stund, skulle hon gå hem, men då drängen såg henne gå ut i dörren, såg han till sin häpnad, att hon hade svans. (Schön 2010) "Allt var frid och fröjd tills han krävde sängsällskap"  (Tack alla motvalls kärringar.  Språktidningen (2/2019)


se blåsa.


(sl) älskarinna*. Se också dam (1)


fornsvenska säng, siang; nordiskt ord av omdiskuterat, ovisst ursprung. Enligt vissa forskare kan ordet ha bildats till samma rot som så. I så fall med ursprungsbetydelsen ”det som strötts ut”. Säng ”hist.: sedan slutet av 1200-talet (Westgöta-Lagen)” och sänghalm ”hist.: sedan början av 1500-talet (Läke- och örteböcker)”. Båda uppgifterna från SO. 1 knulla i hoppa (gå) i säng med, rulla runt i sänghalmen, vara bra (dålig) i sängen (sänghalmen), ligga i, till sängs med, dela säng med någon, vara i säng med någon.  "I en typisk formulering i ett rättegångsprotokoll kan man läsa att hustrun 'klagade på honom, att han en tid icke velat ligga i säng med henne." (Västerbro 2025 s 251)

Sänghalmen härstammar från den tid då man hade halm i soffor och sängar. ”Det var en riktig kvinna det, laga mat åt mej, skötte kläderna, stärkte skjortan till lördagsinspektionen, och hon var finfin i sängen också, gillade mej mer än nån gjort på länge.” (Mailer 1982/1948) "Om ståthållaren förbjöd det, avstod kungen från att dela hennes säng och han ägnade sig inte heller åt andra kvinnor, även om han av naturen var rätt förtjust i dem." (Bagerius 2017) "...att han varit i säng med henne," (Folksagan i Sverige 1 s 370)

”Tjejer hoppar i säng lite oftare nu än förr — det är väl inget revolutionerande i det — bara ett annat sätt att lösa ett problem som man fortfarande inte förstår.” (Hite 1977) ”Hur hårt motionerar du i sänghalmen egentligen? Du måste ju hinna äta mellan varven också.” (Drougge 1998/2003) ”Nej, hans bror, som ständigt var i min närhet, åtminstone när vi var på landet, var en oavbruten frestelse för mig, och jag låg aldrig till sängs med min man utan att drömma mig i broderns armar.” (Defoe 1720/1944) ”Det skulle ge mig tillfälle att besöka hans syster Lottie, som jag alltid hade önskat gå till sängs med, vilket av en eller annan orsak alltid hade förhindrats.” (Miller 1956) ”Va ska en människa göra? Nog lätt för prosten! Me en guds ängel som prostinnan i sänghalmen." (Nilsson Piraten 1933)

Hoppa i säng; knulla och  sänglek; knull. ”Du sväljer en tjock klump fy skäms på dig, att säga död mitt i sängleken, men nu är leken slut, ingen kissemiss, ingen kod ...” (Leiva Wenger 2001) Se även under hoppa. "Blev det inte sängen första gången, blev det säkert  sängar om han kom tillbaka." (Länsberg 1959) 2 säng (sym) kvinnligt könsorgan. Är det möjligen den betydelsen som i exemplet  Meidal (2022 s 65) där det heter: "Den uppgift Du gav mig att göra 'Kvinnan' i olika tider och situationer kunde jag ej göra, utan Du får nöja Dig med att få henne sådan hon var i 1700-talet; där hon är 'säng', skolflicka [1793], piga, dam och bourgeoise; i mitten poserar hon som Leda inom en roccocoram."


(åld) horbrott. ”... könsumgänge med annans hustru ansågs såsom en större förbrytelse än med ogift kvinna. Man skilde på dem och kallade den förstnämnda, svårare förbrytelsen horbrott (ursprungligen ’sängarån’) och den senare, den lindrigare, löskaläge* eller lönskaläge.” (Almkvist 1942)


(sl) prostituerad, hora. Se även under blomster.


(sym) när sexlusten dör och känslokylan sätter in.


(lmo) en ängel* i sängen.


(åld) samlag. ”Nio år tidigare hade han varit hemma i Nydala några vintermånader men mestadels varit sjuk och ’intet sängelagsumgänge’ haft med hustrun.” (Thunander 1992)  "Bror må tro, att Bond-Cloris här hon hovrerar,/ Snörper uppå sin lilla mun, proponerar/ Kärlekslarm och sängelag, polimeja/ Håll caché, det beder jag, pytiheja." Strof från nonsensdikt av Carl-Michael Bellman (1740—1795).  Jämför umgänge.


(sl) ha en sänggavel i ögat; se på någon med åtrå.


sänghalmshjälte sänghalmshäst säng sänghalm.

(sl) viril* älskare.  Se även säng, sänghalm.


(smn och so) storkukad man. Se även jätte.


(sl) ha sängkammare i rösten; ha en sensuell röst.


(sl) mycket potent man. Se även under tjur.


(euf) knullkompis. "Hon har ett gott förstånd, glatt humör och livfullhet och ser ut alldeles som en kvinna av värld. Som jag satt och begrundade detta upphöjda ämne kunde jag ej undgå att på ett angenämt sätt förbryllas vid tanken att en så fullkomlig kvinna i detta ögonblick var i min besittning*, att hon utan några egennyttiga bevekelsegrunder hade följt mig till ett värdshus, samtyckt till att bli mitt intima* sällskap, att vara min sängkamrat hela natten och tillåta mig att helt och fullt njuta' av hennes person."  (Boswell 1951) Se även kamrat och kompis.


(sl) kvinna som kåtar upp en man utan att låta det gå längre än till sängkanten. Jämför jungfru och  skrattmödis.


fornsvenska siänga lagh, siänglag(a). Söderwall (1895) har också siängalagha; qvinna som  delar (ngns) säng, sänglagerska, sängkamrat. Från samma källa kommer citatet; "myn eghia hustrv och endha senghelagha." (Ett Forn-Svenskt  Legendarium. Efter gamla handskrifter af G. Stephens 1847—1858.) Sängelagh återfinns i vår första svenska ordbok (1630-t). Sengelag hos Swedberg (1720-t). Om sänglaga, berättar Rietz (1867) att det i Uppland betyder ”ligga tillsammans i säng med annan af olika kön, hafva samlag”. Enligt samma källa är en sänglagarä; i Södermanland ”unga qvinnors manliga sängkamrat: ej i ohöfvisk mening”, och i Västergötland kallas en sängkamrat för sänga-la(g); ”ha (eller få) sängala”. OB har sänglag; samlag.

En kort stunds sänglag, dock ej samlag, hette bråsa i Hälsingland och där fanns också uttrycket ”lappa prestbyksorna”, vilket innebar att mannen ifråga till kyrkan och prästen fick ”plikta för otidigt sänglag med sin fästeqvinna”. Jämför kyrka. ”Hon lät sedan truga sig mycket mera till att äta än till sänglaget och den repetition, som vi på frukosten gjorde i soffan.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Sedan hustruns horeri uppdagats för mannen hade han inte haft något sänglag med hustrun.” (Helgesson 2003) ”Ett klingande ljud avbröt vårt sänglag.” (Blå 2007) Det talas i sammanhanget också om otidigt sängelag vilket innebar samlag före äktenskapet.


(sl) får den som blir lovlig*.  Jämför lapp; körkort.


(åld) en ceremoni som gick ut på att bröllopsgästerna följde de nygifta till brudsängen och såg dem krypa ner under täcket. Ursprungligen hade seden en rättslig innebörd då brudgummen övertog vårdnaden av bruden och förvaltningen av hennes egendom från hennes far. Seden nämns i våra landskapslagar och är troligen från förkristen tid. Bruket överlevde länge vid hovet och det berättas att Gustav IV Adolf sängleddes vid sitt bröllop med Fredrika av Baden år 1797. "Då bruden eller prinsessan Skön-Margreth äntligen om aftonen sängleddes och var ensam med sin gemål prinsen i brukammaren tog han henne i sitt knä och frågade henne  varför hon ständigt brukade handskar och verkade sörja så mycket." (Folksagan i Sverige 1 s 161) "Man åt, drack och festade, och snart väntade stunden då brudparet skulle sängföras, alltså ledas till sängs." (Lindström 2021 s 235)


(euf) inta sängläge; knulla.


(sl) man som går från säng till säng i sin kvinnojakt. ”...Evert Philipson, som tre fjärdedelar av landets kvinnor misstänker för att vara en oförbätterlig sänglöpare.” (Stiehler 1950)


(euf) knull. ”Slut på alla ångestladdade, korta och snöpta förälskelser och sängseglatser, slut på att valsa runt, slut.” (Arenander, Kärlek 9/1968)


(nyo) ) ”när man är så kär och dragen till sin sängpartner att man alltid ser till att så många kroppsytor som möjligt berör varandra när man ligger i sängen”. (SAO 2013)


(sl) dansas med sängvän. Norsk slang har sengevalsen. Också tysk slang Bettbalett och dansk slang dynepolke, mavedans (magdans), madrasbal, madrasvals, knulldans med olika stilar, ställningar och steg. Se även köttvals och slängpolska. Också  fel/snedsteg i sängvalsen; bli med barn av misstag.


(sym) gå sängvägen; att skaffa sig karriär- eller andra fördelar genom att vara tillmötesgående sexuellt. Mest om kvinnor. ”Hist.: åtm. sedan 1980.” (SO)


(sl) se sängblomster.


(sl) älskare, älskarinna, sexobjekt.(se do) ”Sängvärmarna brukar kunna delas in i två grupper. Oftast rör det sig om brett flinande, after-shave-doftande affärskillar med storblommiga skjortor och bruna kavajer.” (Skantze 1993) ”En bunt tillfälliga sängvärmare (vi bytte varken samlagsställning eller telefonnummer).” (Drougge 2003)


(euf) samlag. ”Vid avskedet förmanade jag henne att i sin hemort icke låta märka eller utöva alla de kunskaper, som hon i Stockholm inhämtat och om hon till sist inte kunde motstå naturen och söta ords kraft icke omtala sina sängäventyr.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Se även äventyr.


(sl) bajsa, skita.


(sl enligt slangopedia thailändska för "svidande röv" ett fenomen som kan uppstå vid skitande och orsakas av att man ätit starkt kryddad mat.


(euf) enligt en lista med namn och öknamn på 1700-tals prostituerade i Stocklholm, redovisad hos Lennartsson (2019 s 176),  finns öknamnet Barsärka med, vilket bör syfta på att hon uppträdde lättklädd eller naken. Söderwall (1898) har "särker, klädesplagg som betäcker kroppens  öfre del, skjorta" samt "klädesplagg, som af qvinnor bäres närmast kroppen" och citatet "särkin är näst kötteno" (Heliga Birgittas Uppenbarelser. Utg. af G. E. Klemming 1857—1884.)  Se vidare skam (4).


(nyo) ”onani, i motsats till samlag”. (SAO 2013)


(sl) sperma.


(fi sv) finsktalandes sätt att uttala ordet kärring*.


se siamestuttar.


fornsvenska och norska sæte. Ett gemensamt germanskt ord och bildning till sitta. ”Hist.: sedan 1611.” (SO) 1 det man sitter på, t ex sittplats, tron och liknande, men i omskrivande, förskönande syfte också om det man sitter med. Tidningen Vecko-Revyn (9/84) menar att: ”Den prydliga och officiella benämningen är säte, ett ord man sällan hör eller ser, men vill man riktigt leta efter det bör man nog slå i lagtexter eller övriga myndighetsutövande alster där oanständigheten är av helt annan art än språkets.” Även högsäte; skämtsamt om stort säte. 2 (sl) smörja sätet; onanera.


(euf) 1 på det sättet; om samlag. ”Du fick din vilja fram och sedan bryr du dig inte om mig. Du bryr dig bara om mig på det sättet.” (Anderberg 1979) ”När far och mor förenas med varann på det sättet finns det en möjlighet att de kan få ett nytt barn att glädjas åt?” (Fabricius-Møller 1950) Också om analsex som i följande brev från man f 1945: "DVD-filmen Jack the ripper [Jack uppskäraren] med tyska skådespelare vars tal är dubbat till engelska, börjar med att en man på en varietekrog raggar upp en sköka. På gatan utanför säger mannen till  horan 'Jag vill göra det med dig på det parisiska sättet.' Den prostituerade unga kvinnan fräser då till svar.—Din tölp, så får du inte göra med mig ens om du skänker mig kronjuvelerna'." 2 vara på det sättet; vara havande. ”Det är också ett sätt att säga att du är på det sättet utan att vi sett det.”


(sl) knulla, ha sex med någon.


(euf) enligt NEO ”hist.: sedan 1969”. 1 (sl) knulla. I  sätta dit’en; sätt dit kuken eller enbart sätta någon. "Står där lite bredbent och med putande bak [...] avklädd, påsatt.” (Nine Christine Jönsson, Kärlek 1/1965) ”Kommer hem helt desperat,/ har jobbat som fan,/ sätter på TV2/ sönderstressad av stan... / Tänk att få sätta på TV2 - åhå hå/ Tänk att få sätta på flickorna på TV2 - åhå, hå.” (Flickorna på TV2 poplåt av Per Gessle 1980.) ”Jag har funnit att många män inte ens bryr sig om något förspel utan bara är intresserade av att ’sätta på’ en så fort som möjligt.” (Hite 1977) ”En Harmageddonögd mård satte resolut på en motvillit lustsprittande ekorre i den alltför trånga stjärten.” (Teratologen 1998)

”Sätter på honom medan han ligger på rygg och inte behöver röra en fena.” (Drougge 1998/2003) ”Det var kanske sonen i hushållet eller husbonden själv, som satte på pigan — om man ska uttrycka sig fult — och då var det svårare att komma åt barnafadern.” (Dahlgren 2013) ”Adelsdamer som var säkra på sin sak, sätter in den och roar sig tills de är nöjda, men de tar inte emot någon säd ... ty de vill inte låta något bli kvar inuti sig,’ som den flitige krönikeskrivaren Brantôme hade noterat tidigare.” (Bodanis 2006)

Även påsättbar; möjlig att få ett knull med som min sagesman, Nils Haglund (f 1930), menar var gångbart omkring 1960—1970 och skämtöversatt till engelska som onputable och synonymt med användbar. 2 sätta satsen, sätta foten i kläm; ejakulera.


(fsv) dägga, gifva di åt.  Ordet hittat hos Söderwall (1898)  med citaten: "huru een godh dottir söghdhe sina modir. (Själens Tröst. Utg. af G. E. Klemming 1871—1873) samt "di, aff the jomfrulika miölkinne thu aff henna spenom sögde:" (H. Susos Gudelika Snilles Väckare. Utg. af  R. Bergström  1868—1870) Se även dägga, di och spene.


(fsv) mht sal och mnt solich. Smutsig, oren, liderlig. "messalina . . . war miok söl." (Codex Bildstenianus ca 1350)  Se också messalina. Även söla sik; vältra sig i smuts. "for han  aff sinä cläder oc sölade sik i ormens blod." (Sagan om Didrik af Bern. Utg. af G. O. Hyltén-Cavallius 1850—1854)


(dial) norrländska för ejakulera*.


(so) öknamn som fältherren Georg Carl von Döbeln (1758—1820) lär ha använt om sina soldater.


(sym) fitta. Fog mellan bendelar eller sammanfogning av skinn- eller tygstycken med hjälp av nål och tråd. ”Nej, vilken hund/ Spränger min söm/ Dör om en stund/ Är det en dröm?” (Apollinaire 1993) ”Med lillvassnålen där uti sömmen hennes ...” (Lindgren 1983)


(lmo) om en öppen, tillgänglig fitta.


(euf) enligt Sundström (1984) kan djävulen också heta Sören i Skåne och Danmark. Istället för för satan kan man säga för Sören. Detta Sören har kanske med Saren* att göra. ”Föy forr sören, de e inte beck, de e ren folkaskita.” (Ohlmarks 2004) Från samma källa även Sörensen i utrop som ”Fy för höga Sörensen!”


(sym) sperma, könssafter.  Tjock blandning av vätska och småpartiklar. ”Men just som han skall ta henne i handen, snubblar hon mot honom; och han slår armarna om henne och trycker sig mot hennes lår och mot venusberget, sätter fingrarna in i trosan, där är sörjigt i springan och springan är öppen, stor.” (Pohjanen 1984)


1 (euf) penis. 2 kyss. Enligt Svenblad (2009) används ordet på Åland i båda betydelserna. Och han har exemplen: ”ge mej en litin söt” och ”ge mej sötin du bara”. (En kvinnas uppmaning till en man.) 2 (fisv svr) söt, du söte öde; du milde, gudars skymning, milde himmel.


(sl) 1 söta, smakfulla bröst. 2 fitta. ”Saba reste genast på sig så snart hon hörde sitt namn nämnas och hälsade sin Salomo med följande inställsamma ord: ’Di ha min schtora söttpottattis, mister general?” (Apollinaire 1993) Se även under potatis.


(sym) främst om kvinnliga företräden, såna som män/kvinnor älskar att suga och slicka på. ”Jag visar dig inte mina sötsaker för att du ska slicka dem...” (Louÿs 2011)


(sl) står för Total Tarm Tömning.


(för sl) albanska för knulla din mamma. Enligt slangopedia.se ett populärt uttryck i t ex Rosengård i Malmö där det bor många albaner.


1 (sl) ofta om hårt, våldsamt knull. Ta fan ur henne; knulla henne sönder och samman. Jämför våldta. "Jag känner redan att han kommer att bli skön. Jag smeker honom tillbaka och han krånglar sej ur sjömansbyxorna och tar mej, tar mej ...” (Niles 1950) ”Synden tar jag på mej, om du tar mej på dej, sa prästen till pigan.” (Swahn 2000) Även bli tagen; bli knullad. ”Jag blev tagen av min kille fast jag var jungfru. Han våldtog mig verkligen, men inte i lagens mening. Jag kunde bara inte hindra honom.” (Hite 1977) ”I våldtäktsfrågor lider offret ytterligare — nämligen som offer för den fördom, enligt vilken ’man kan ta en kvinna var som helst utom på hennes ord’.” (Brøgger 1974) ”När jag dragit av honom byxorna och står lutad över honom blandas den fräna doften av luftmadrassplast med lukten av hans kön och jag tar honom i munnen.” (Hagman 1994) Även ta ett dopp i änglagård om samma sak. OFVG har ta emot; om ko, sto som tar emot handjur för betäckning.

2 (dial) ta sig i betydelsen växa till. Från halländska Värö hämtar vi ”hu har tattse” (hon har tagit sig) om gravid kvinna som enligt uppgift från kvinna (f 1908) används av ”män i grövre tal om kvinnor, normalt används det om hästar och kor”. (Byrman 1989) För den som inte tog sig fanns hjälp att få. Schön (1996) refererar till en man i Valbo-Ryr (Dsl) som menade att om man mjölkade en sugga som grisat och kvinnan fick dricka den mjölken så tog hon sig. 3 (sl) ta på sig själv, ta saken i egna händer; onanera, runka. 4 (sl)  ta bussen vidare, ta hissen upp, ta på träfracken, ta sig en sväng under jorden, ta sitt pick och pack, ta snöret och ta ner skylten (loggan); dö. 5 i svordomar t ex ta mig den och den, ta mig fan, ta mej tusan. I Hälsingland finns  ta sig i barmen och ta sig jesingen enligt Ordbok Öfver Helsing-Dialecten (1841).

våldta
bli tagen
ta ett dopp i änglagård


(euf) förmildrande omskrivning för task.


marockanska för fitta, enligt slangopedia.se.


(eng sl) bordsdans ett porrklubbsfenomen som går ut på att tjejen dansar ”strippar” för endast en gäst åt gången.


enligt slangopedia.se marokanska för fitta.


märkt, ovanlig, farlig, förbjuden. Motsatsen är noa; det vanliga. Ursprungligen kommer tabu från det polynesiska Tongaspråket där det stod för något heligt eller något som borde undvikas. Det finns de som menar att ordet tabu kommer från polynesiskans tupua; menstruation. Ordet lånades till engelskan på 1700-talet av den kände upptäcktsresanden kapten James Cook (1728—1779). Via tyskan och engelskan kom ordet till Sverige i mitten av 1800-talet.  ”Hist.: sedan 1787”. (NEO)

Tabu var en religiös, social och politisk institution som de polynesiska hövdingarna använde för att gagna sina egna men även sina undersåtars intressen. Om man t ex jagade en djurart så hårt, att den var på väg att utrotas, kunde hövdingen skydda den genom att förklara den för tabu. Med detta blev djurarten ifråga fylld med en farlig makt och fick ej beröras eller benämnas med sitt verkliga namn. För många s k primitiva människor är t ex främlingen, den nyfödde och den döde tabu. Från etnografin har begreppet genom Sigmund Freud (Totem und Tabu 1912—1913) gått över i psykoanalysen.


1 (sbst) i Skåne om lösaktig, havande kvinna. Kanske från tacka; hona av får. 2 (sl) tackor; kvinnobröst. "Sjyssta tackor du har, sa han med sin lena röst som gjorde små hopp över de resterande målbrottsknutorna.” (Drougge 2001)


(euf) avlida, dö.


1 (spa) fult ord, svordom. Soltar tacos; säga fula ord, svära. Se även rosa (2). 2 som emoji kan taco  (maträtten) symbolisera fittan i Sverige.


(eng sl) tactical; taktisk och puke; kräkas spy. Utförs genom att man t ex stoppar fingrarna i  halsen och kräks för att må bättre eller försöka undvika baksmälla dagen efter.


(sl) stort förnämt festbord och i överförd betydelse om själva måltiden. Här hångel*.


(sl) (vara) närgången.


(sl) fittan enligt vadkallasfittan.se.


(grekiska taphos; grav och philia; kärlek) sexuell dragning till gravar och kyrkogårdar.


(rsv) hångla, smekas intimt. NEO har ”klumpigt beröra ngt som det inte är tillåtet att röra vid; särsk. med sexuell innebörd” samt synonymerna kladda och fingra.  Samma källa har ordet ”hist.: sedan 1950”. "Pojkarna serverade oss en sen vickning, vi lät dem tafsa och bet dem pliktskyldigast i örsnibbarna.” (Anne-Marie Berglund: Oneiros, Perversioner 2003) ”Taffsar du på mi en gång te så får du en runganes hurring, ditt svin.” (Ohlmarks 2004) Norsk slang har tafsa; å kladde på noe.


ordet lanserades i svensk press i februari 2001 och då i samband med japanska tafsare (chikan) som i skydd av trängseln i tunnel- och pendeltåg söker sig in under kvinnornas blusar och kjolar. Men i mars 2001 satte Keio Electric Railway in särskilda vagnar enbart för kvinnor för att få slut på ofoget. I sammanhanget berättas om en rådig kvinna som tog ett stadigt tag i den hand som landade på hennes lår. ”Är det här din hand?” frågade hon en rodnande ung man samtidigt som hon höll upp handen så att hela vagnen kunde se. Näae, blev det stammande svaret innan ynglingen snabbt dröp av tåget vid nästa station. Andra däremot skryter om sina tafsarbedrifter. Boken — En mästertafsares bekännelser — skrevs av en man som sa sig ha antastat minst tiotusen kvinnor. Andra som sägs tafsa är liftskötare s k rövtafsare. Se även frottage och bläckfisk.


(sl) om tänkbart tafsobjekt. ”Vilken underbar tafsbar rumpa hon har.”


(bib o åld) ”Och om jagh än sade: Thet er förhoppandes att jagh i thenne nattene må taga migh en man och föda barn.” (Bib 1703 Rut 1:12) I nyare bibelöversättningar används ”få en man” (1917) och ”ge sig åt en man”. (Bibel 2000) ”Ja, man är ju nu mogen som landsvägsriddare i sexuell mening till att, om så skulle vara, taga den första bästa lilla landtliga oskuld, som möter en på ens väg taga henne, taga allt utan att själf gifva eller lofva något ...” (Klevenes 1901) ”Kärleksövningarna i byn skedde under tystnadsplikt. Den som skroderade över att ha ’tagit’ någon flicka blev inte bara illa omtyckt utan riskerade en omgång kollektivt stryk.” (Sjöström 1973)


(sl) om tänkbart knullobjekt.


(sl) ungefär dra åt helvete!


(sl) sägs den göra som drabbas av en könssjukdom t ex klamydia*. ”Och så inflammationen, förstås, jag menar, pissa taggtråd varje gång man går på toa är inte kul.” (Skantze 2001) Engelsk slang har piss fire för samma fenomen.


(måns) 1 runk, runka.  Thesleff (1912) har ”tajja; masturbari”. ”Han lät mej ta den i handen och jag började taja åt honom så det sa tjipp-tjipp om den blöta nosen varje gång jag drog upp handen.” (Lindeberg, Kärlek 12/1969) ”Vi hetsar upp honom lite! Taja lite på tasken åt honom!” (Göring 1962)” ’Men det kan man väl haja att det inte är så jävla kul att taja på någon annans toalett,’ svarade Hedda och fnissar lite åt att hon fick till ett skämt.” (Lodalen 2005) ”En halvtimme hade gått sedan sist han tajade. Tur att flöjten* var luttrad, tänkte han. Annars hade han varit skinnflådd vid det här laget.” (Drougge 1998/2003) ”... att du bara tänkte på mig när du drog en taj och att du inte kunde fatta hur du skulle kunna komma över mig.” (Drougge 2007) 2 (sl) taj(j)a; sperma. Hört bland Malmöungdomar 2011.


(sl) en stor blöt fläck av sperma.  Se även taj, taja.


(sl) bög. Enligt Kotsinas(1996). Hon har även med tajholk; kondom (1946). Thesleff (1912) menar att tajdragare är ”en som hänger sig åt otukt”.


(måns). Gösta Bergman (1929) har ordet tentajen; penis, anfört av Wilh. Andersson, Mölndal, f. 1855 och förklaringen ”kanske till ten: stängsel, slända m m med dift. uttal ss i Kinds hd”. Jämför frisläng på tajmasten; när en prostituerad släpper till utan att ta betalt.


se tera (sig).


(sl) schysst röv.


(lmo) kulmage. Se också nöjesfält.


(eng sl) pissa.


(sl) kuk. ”... som de stultor traskande efter svampen med att också snubbla över hans taktpinne, var de än gick i hans skog ...” (Hammarén 2001) Jämför dirigent, dirigentpinne.


(sl) fitta i Trinidad och Tobago.


(sl) 1 inte ha talang nog; ha för liten eller overksam kuk. ”Hon: — Du har inte talang nog. Han: — Ska du säga som är alldeles talanglös.”


(sl) bög. För bögens användande av talk (puder) vid rumpknull.


(sl) tafsa*. ”Man får göra vad man vill med brudarna där [Kuba] för de vill så gärna till väst så man får gå fram och talla hur mycket som helst.” (Skugge 2003) Lars-Gunnar Andersson (2021) har talla 'vidröra, pilla på' och menar att: "Verbet talla har av allt att döma varit begränsat till ett snävt område av Västergötland närmast Göteborg."  Andersson menar också att verbet har sitt ursprung i substantivet talle. (se do)


1 (dial) hoptrampad gödsel i stall och fårhus, hopklimpad träck*. Därav talla sej, tallta sej; klimpa sej, fastna ihop i klimpar, om träck. Uppgift från Rietz (1867). Ihre (1766) har talle; fastsittande orenlighet. Själv hörde jag i min barn- och ungdoms Närke (1940—50-tal) ”ha tallar i röven”; skitklumpar som blivit kvar i en slarvigt avtorkad rumpa. Talle kallas den som sviker gänget, kompisarna, enligt Schånberg (1968). Se vidare under dingelbär. 2 (sl) snorkråka (slangopedia.se)


(sl) bög, homosexuell.


(åld so) enligt Swedberg (1720-t) parasitus; snyltgäst.


(sym) sexuell fetisch* där kvinnan sparkar mannen på testiklarna.


(euf) ta mej fan*.


yttersta ändan av ett rep. Tamp (dial); kort och tjockt föremål, grovvuxen, ohyfsad karl. Av lågtyska eller holländska tamp. 1 (sl) kuk. ”Näst efter Gud älskar jag tampen din, sa flickan till sjömannen.” (Ström 1974)  2 om gravid kvinna i  ”hon har nosat på tampen”, som enligt uppgift från man (f 1863) från Tunhem i Västergötland är ”allmogens språk”. (Byrman 1989) 3 sticka på tamp; spy vid sjösjuka enligt Langenfeldt (1947). 4  inga lösa tampar över bord”; Gibson (1978) om ”förbjudet att urinera över relingen”.


franska tampon; plugg, propp, tapp. Ytterst samma ord som tapp.  NEO har ”hist.: sedan 1796”. En smal cylinder av absorberande material som förs in i slidan för att suga upp menstruationsblodet. ”Jag har med lite grejer som jag visar killarna för att testa deras snippkunskaper. Först en tampong: Lälle (12 år) Jag har ingen aning om vad den används till. Det kanske är någon bomullsgrej som man putsar glasögonen med.” (Höjer 2004)


(sym) kuk. ”La Chaloupe, kör in tandpetaren så djupt du kan!” (Apollinaire 1993)


(lmo) stringtrosa. Se vidare intima plagg.


(sl) ha tandvärk; vara (oönskat) gravid. Jämför danskans ”har fået tandpine (begyndende graviditet giver ofte tandsmerter)”. (Bom 1950) Engelsk slang har irish toothache för havandeskap.


minimal trosa eller underdel till bikini. Via portugisiskan av tupiguarani (sydamerikanskt indianspråk) tanga; ländskynke. Ordet ”hist.: sedan 1982”. (SO)  Se även intima plagg.


(sl) knulla ibland förstärkt till djävulens tango.


1 (euf) (stora) bröst. Tank stor behållare för olika vätskor. 2 i uttrycket tömma tanken; pissa, ejakulera.


(sl) fylla urinblåsan. Motsatsen tanka ur; tömma urinblåsan.


( so) surkäring. Se även harpa.


(sl) Thorén (1996) om ”vulva* (1960-t)”.


(sl) tant röd är på besök; mens, menstruation*.


(skr) tantra; egentligen tråd, varp även ordning, regel, lära.   NE har ”texter inom hinduism och buddism som behandlar riter, lära och meditationstekniker (yoga)”. Tantrisk sex är en västerländsk form av sexuell lek där man tar hand om och ger sig tid med varandra. Mannen ska undvika utlösning under akten som kan vara upp till sex timmar. ”På runors språk säger man ingwaz om det som annars kallas tantrism; att älska utan världslig klimax. Genom att fördröja orgasmen låter man smekningarna och älskogen upphöjas till magi.” (Whilde: Les extrêmes se touchent. Subaltern 3/2006)

Inom tantrasex handlar det mycket om kvinnans njutning. I Aftonbladet  (17 okt 2004) sammanfattar sexologen Malena Ivarsson fenomenet: ”Se varandra i ögonen. Ta det lugnt. Dra ut på njutningen.” (Njut mer och längre med tantrasex.) Malena Ivarsson ser fem fördelar med tantrasex: 1) Återinför magin i förhållandet; 2) ökar njutningen; 3) tar fram det manliga respektive kvinnliga i deltagarna; 4) ger ökad lust; 5) kvinnan får stöd att se till sin egen njutning. Hon varnar samtidigt för att tantrasex ”är väldigt krävande för den ovane” och att det ”är lätt att bli frustrerad för den som är van vid snabba kickar”. Därtill kommeatt tantrasex ”kan vara svårt, eftersom vi i vår kultur är ovana vid att vara långsamma”.


(sl) äldre kvinnor (40+) som raggar yngre killar (20+). Jämför gubbsjuka.


(sym) nedsättande om litteratur som huvudsakligen ägnar sig åt skvaller kring flärd och sex ur ett kvinnligt perspektiv. ”Hist.: sedan 1987.” (SO) Bergman (2007) har bl a följande att säga om ordets ursprung: "...tillskrivs av somliga skriftställaren Jan Myrdal (1927—2020). Men journalisten Anders Ehnmark (1931—2019), gift med journalisten Annika Hagström (f 1942), skrev så här i Expressen: 'Jag var med. Det var Annika Hagström som hittade på det. Jan Myrdal högg det. Det var 1983'." I Språktidningen (8/2018) berättas under rubriken 'Kärleksromanen tar njutningsfull revansch": "Kärleksromaner har aldrig stått högt i kurs. Men nu börjar de få upprättelse, hävdar sajten forskning.se. Numera kallas genren romance, även i Sverige, och den nybildade Romanceakademin vill 'främja romance', både läsande och skrivande i genren."


(sl) ”när man pratar om sex. Liknande uttryck ’knulla’ eller ’sätta på’." (slangopedia.se)


(grek) att bli sexuellt upphetsad av tanken på att bli levande begravd.


(sl) knull. Se även slakta.


gemensamt germanskt ord med trolig grundbetydelse: spetsigt föremål. 1 (sl) kuk. Engelsk slang tap och tysk slang Zapfen. Se även plugg. ”Tandläkaren hade satt in sin tapp i svickan* och knullade för glatta livet.” (Olofsson, Kärlek 13/1970) ”... sålunda satt jag fastkilad på denna vällustens svängtapp och klängde mig fast vid hans hals ...” (Cleland 1965/1749) ”Om djävulen inte vill att de blir havande måste man vrida på tappen och täppa till sprundet.” (Rabelais 1945/1534) Även könstapp gemensamt namn på manslem och klitoris enligt Kahn (1944). Pohjanen (2003) har syndatapp: ”Han hade redan hunnit stoppa syndatappen i TrimpaRärrä när jag klev in, och jag ville inte störa akten så jag satte mig på höstolen vid dörren och räknade takbalkar och stenar i den öppna spisen.”

Dansk slang har, enligt Bom (1950), tap (bornholmskt kvinnouttryck) för kuk. ”Lägg dina lår mot mina lår./ Så får du väl si hur ludditappen står.” (Byrman/Olofsson 2011) 2 ”Hon har få i tappen”, enligt  man (f 1905) ”om havande kvinna”. Byrman (1989) menar att uttrycket är dunkelt. 3 (sl) ta’t på tappen; utöva avbrutet samlag. Se under coitus interruptus. 4 tapp, joddeltapp; klitoris. ”Jag älskar den lilla tappen, tillbeder den. [...] Jag gnider på tappen. Jag skulle kunna få orgasm just nu, men jag vill dra ut på njutningen.” (Lektyr mars 1999)


1 (euf) dö i tappa anletet, ”förlora sin prestige”. 2 (sl) tappa tvålen; att tillåta bögknull i anus. Från den framåtböjda ställningen när den tappade tvålen ska tas upp.


(sl) ”testiculus” (Thesleff 1912). Taror (sl) testiklar*, ballar.


(för sl) fitta. Tarantella; italiensk dans  som börjar långsamt och sedan alltmer stegras och tarantell: fågelspindel.


(euf) fornsvenska tharmber. Även ars-tharmber, ända-tharmber.  "hans  tarma wara losnadhe j honom ok syndher slitne." (Sagan om Didrik af Bern. Utg. af  G. O.  Hyltén-Cavallius 1850—1854) Gemensamt germanskt ord t ex tyska Darm med grundbetydelsen hål, genomgång. 1  tömma tarmen; skita. ”Det var inte passande för en varelse av kvinnligt kön att gå ut på egen hand och det var också för farligt — inte bara på kvällen, då, enligt hennes båda äldre bröder, knivmördare och pestsmittade var lösa, utan också på dagen, då stympade tiggare tömde tarmen under idegranarna i Tuilerierna,...” (Bodanis 2006)  "Sörpla inte, lossa inte på bältet, blotta dig inte i onödan, harkla dig inte, ha inte armbågarna på bordet, tvätta händerna före måltiden, skrik inte om mer mat, släpp dig inte, uträtta inte naturbehoven i trappan eller bakom dörren, putsa inte tänderna med bordsduken, hälsa inte på den som urinerar eller tömmer tarmen, somna inte — dessa och många liknande uppmaningar upprepas i bok efter bok." (Bordsskicket under medeltiden i Från krog till krog av Håkan Jönsson och Richard Tellström. Natur och Kultur 2018) Se även tömma. 2 (åld so) usling.  (Uhrström 1911)


(sl) fjärta. Se även tarmluft.


(sl) rövknull. Se även under ligg, ligga.


(euf) gas*. ”Att vara besvärad av gaser [...] kunde i intima sammanhang talas om som ’tarmluft’. Men det gjorde förstås inte saken mindre genant.” (Frykman/ Löfgren 1979 om den pryda borgerligheten kring sekelskiftet 1900.)


(sl) bög, homosexuell.


(sl) rövknull. Se även skjut.


(sym) röv, arsle. ”Åh Sanna! ylade den tröstätande Almblad när den trasiga Esse hamrade sin hetlevrade joystick* in i hans gyllenbruna tarmslut.” (QuakeNet: Log 1 juni 2006)


(sl) om bög, homofil som håller till i ändtarmen*. ”Kommer du inte på nåt [bra namn på homosexuell] kan du få ett av mig, på 20-talet sa man tarmtomte, passar det bättre?” (Fråga Olle 2003) Se även tomte.


(sl)  "instrument" med vars hjälp man släpper ut  fisar och fjärtar. Se även trumpet.


(sl) bög, homofil.


(euf) tarm, fornsvenska tharmber, är ett gemensamt germanskt ord med grundbetydelsen hål, genomgång. ”När nästa granat tog mark tjöt han som ett barn: Det är nog, det är nog. Han låg där och darrade nästan en minut efter det att beskjutningen upphört. Låren kändes heta och fuktiga och först trodde han att han var sårad. Det var trevligt och fridfullt, och han fick en dimmig föreställning om en sjukhussäng. Han kände efter med handen och både äcklad och road förstod han att han hade tömt tarmen.” (Mailer 1982/1948) Se även tömning, uttömning.


(sl) att lägga en fet skitkorv. Enligt slangopedia.se "kort för touch down".


(eng) hora, luder.


(åld) göra, utträtta, förrätta sitt tarv; skita. Även naturtarv; naturbehov*. Fornsvenska tarf. Söderwall(1900) har "tarf, behof, naturbehof"  och "om man gyther ey syna tarffuer giörth." (Läke-och Örte-Böcker. Utg. af G. E. Klemming 1883—1886.) Ett gemensamt germanskt ord till ett verb tarva; behöva. ”Hist.: sedan slutet av 1200-talet (Westgöta-Lagen).” (SO) ”Under 1500- och 1600-talen börjar dessa beteenden förändras. Ätandet, sovandet, älskandet regleras. Allt som förenade människan med djuren tabuiserades (av humanister som t ex Erasmus), skambelades och intimiserades. Djupt inrotade vanor ifrågasattes: man skulle inte sova i en klunga som kattungar, inte glufsa i sig maten som gårdvarar eller tanklöst släppa sitt tarv som idisslande oxar.” (Ambjörnsson 1978) ”Mannen kom och efter några inledande kyssar på föremålet för sin dyrkan, vilka innebar ett dröjsmål som jag hade svårt att uthärda på grund av den kolik som började plåga mig, släppte han mig fri att förrätta mitt tarv.” (de Sade 2005/1785) Också tarvhus; dass, skithus. ”I Kongsbacka göra de sitt tarv på knutarna, våre finnar värpa på gallion*.” (Wallenberg 1781/1960) Se även värpa (1).


(sl) kuk.  Dra en Tarzan; runka, onanera. Tarzan (sl); simbyxor (hans enda klädesplagg)  dra på sina Tarzan som kan tänkas vara ursprunget till runkkopplingen. ”I flere språk finner vi egennavn brukt evfemistisk om penis. I en populær barnegrovis forekommer ’Tarzan og jungelen’...” (Tryti 1985) I sammanhanget förekommer Tumba-Tarzan, en tjuv som härjade i Stockholms södra förorter (bl a i Tumba) i mitten av 1950-talet och som specialiserade sig på bilar och sommarstugor. Här sjukvårdspersonals interna jargong om en ofarlig retning eller förträngning på urinröret som inte kräver någon behandling.  Tarzan är en litterär figur som från och med 1912 förekommit i 23 romaner och flera filmer.


fornsvenska taska; pung, penningpung. 1 kuk. Svensk dialekt task; manligt, yttre könsorgan. Av taska (dial); väska, ficka, troligen lån från lågtyska Tasche, med samma betydelse. Bellman (1700-t) har taskbok; börs. Från början syftar ordet enbart på pungen. Ovisst om ordet ursprungligen är germanskt eller romanskt.  SO har ”hist.: sedan ca 1765”. En hjulbent person sägs ”ha tasken inom parentes”. ”T är Taskan Tom och Trött/ av en natt som fröjder fött.” (Tankekorn)

Några röster kring ordet: ”Något som dinglar under en gris el dyl” (man 24), ”Fultonigt, klanglöst” (man 26) och ”Oj, oj, får mig att associera till taskig*, som åtminstone här i Värmland betyder att man går bakom ryggen på någon eller ögontjäneri, att man sprider rykten om sina vänner i avsikt att såra. Därför har jag aldrig kunnat förlika mig med detta task, som benämning på det manliga fenomenet. Det ter sig så nedvärderande och svärtande hela ordet. Man får helt enkelt en känsla av att folk tycker det är en otrolig belastning, detta av Gud Fader, ihopknåpade verk.” (kvinna 24)

2 taska, taskar; pung. "Å ska di ha en klänning, så ska den ringas ur,/så brösten hänger bara som taskan på en tjur." (Svensk Folkpoesi 1991) 3 taskkulor, taskstenar; testiklar. 4 taska (dial); hora, sköka finns med både hos Ihre (1766) och Rietz (1867) med Gotland som ordort. Rietz menar att ”betydelsen; sköka brukas äfven i gl. d. (gammal danska, efter 1520)”. ”Åjo, när man får dem så där hem till sig och de äro så där villiga som den där taskan. — Taskan är bra hon.” (Hallenstierna 1972/ 1700-t) Taska  var ett vanligt skällsord under 1600 - 1800-talen enskilt samt i sammansättningar som t ex sladdertaska dagens skvallerbytta. Allmänt om en lösaktig och oduglig kvinna.  5 (sl) taska; kvinnans könsorgan. Även om genitalia i allmänhet, enligt Gibson (1969).  "Och får vi inte brännvin i vårt krus/ så kalla vi mor för en kalvskinnsmus./ Och får vi lnte brännvin i vår flaska/ så kalla vi far för en kalvskinnstaska."

I artikeln Staffan livade upp julen långt före tomten (SvD Understrecket 24 dec 2019) kommenterar artikelförfattaren Bengt af Klintberg versen ovan: ""Denna annandagssed (att sjunga staffansvisor i gårdarna) ledde till att många Staffansvisor innehåller grovhuggna strofer..."   6 (sl) impotens i  ha öltask, ha ölkuk. ”Av de nästan sextusen fylldagarna hade han gått med öltask i minst 1335 och varit oförmögen att lyda Guds bud om att uppfylla jorden.” (Pohjanen 1998) 7 tasken (so) till manliga personer. 8 tasken (dial) kallades den bom som satt runt kranen som användes i stenbrotten. Jämför borrfitta. 9  slå varann på tasken; festa. Se även taskig.


Byrman (1989) har ”hål på kvinnans kjol genom vilket man kunde känna in i en under kjolen hängande ficka”. Och så här heter det i 1920-talets Estland ”hon har stor taskgat”, hålet i kjolen ser stort ut pga att kvinnan ifråga är gravid. Se även gatt.


(sl o adj) ogin, okamratlig, dålig och liknande. Ursprungligen ett gammalt dialektord med betydelsen smutsig, slarvig. Kanske till tase; stackare, ohyfsad person. ”Hist.: Sedan 1789.” (SO) Men ordet har inget med task, taska att göra.m(se do) Stolpe (1984) förklarar: ”Adjektivet taskig och det därav avledda adverbet taskigt går tillbaka på ett gammalt svenskt verb att taska ’traska’, belagt redan på 1600-talet. En tasker är en kringstrykare, liksom en larver är en som larvar och en stryker en som stryker omkring. Kringstrykande folk var inte känt för att vara rejält folk, och så blev det att vara taskig att vara gemen, nedrig.” Ulla-Britt Kotsinas (1994) menar att taskig i betydelsen fräck, ogin, elak, finns belagt i Stockholmssamlingarna första gången 1912. [Troligen avser hon här Thesleff: Stockholms förbrytarspråk och lägre slang.]


(sl) testikel. "Men Erskine uppmuntrade mig och sade att promenaden skulle giva mina taskkulor ålderns vördnadsvärda rost." (Boswell 1951) Se även kula, kulor.


(so) används om dumma, otrevliga människor. Task(er) är ett gammalt ord för en slarvig och oduglig person. En avledning till taskig*.  Mört står inte enbart för fisken utan har alltsedan medeltiden varit ett ök- eller tillnamn. Än idag kan man höra uttryck som du din mört! Bo Bergman (Ord & Uttryck SDS 25 maj 2014) har hittat ett av de första skriftliga beläggen i värmlänningen Wenzel Björkhagens Ur livet — valda berättelser och visor (1929): ”Å da lomme han alt i väg å hun hans sätte svansen mälla bakbena å sloke mä hove änne som han skulle skäms för te å ha en tocken taskmört te höspen (husbonde, husse).”


(no) taskpungen kunde utgöra inslag i ett  frieri  bl a i det gamla norska bondesamhället.  Om en flicka var interesserad av att gifta sig med en pojke kunde hon bl a visa det genom att tillverka (sticka, virka eller sy) en s k taskpung, som hon räckte över till pojken. Taskpungen kunde också tillverkas i läder och  av en närstående till flickan t ex modern. Om han då tog emot gåvan så visade han med det att han var intresserad av giftermål. Taskpungen var en  väska stor nog att rymma en task*.  Symboliken kunde inte vara tydligare.  Se också skräppa och pung.


se rumplapp.


(sl) suspensoar*.


(smn) moped. Uppgift från Görgen Ekroth (född 1942) i Växjö.


(sl o sbst) 1 kuk 2 fitta. 3 (vb) tassa; smeka intimt.


(euf) avlida, dö. Se även vandra vidare.


(för sl) knull.


se tatte.


(sl) stor, grov kuk ofta i nedsättande mening. Ordet tattare sägs härstamma från 1400-talets Tyskland, då de zigenare som dök upp i norra delen av landet kom att kallas tattare för sin likhet med de tatarfolk som tidigare spritt oro och skräck i Europa. Tattare hade lågt socialt anseende eftersom de förde ett kringstrykande liv och utförde sysslor som den bofasta befolkningen inte ville befatta sig med. I Sverige var tattarfrågan som mest brännbar under 1900-talets första hälft och den som skälldes för tattare ansågs allmänt arbetsskygg och bara intresserad av att supa och göra barn. Fördomarna mot tattare har idag överflyttats på våra invandrare. Se även balle.


(dial) ”spene, bröst” enligt Rietz (1867) som också jämför med tatta och datta; dia, suga. Även i slang med betydelsen bröst, bröstvårta och tattar; bröst. Jämför datte och patte.


från tahitiskans tatau av ta; märke, teckning, prägling. Ordet dyker upp första gången i den brittiske upptäcktsresanden James Cooks skildringar från sina tre Stillahavsexpeditioner (1768—1779). I sin moderna form är tatueringen ett grafiskt utslag av exhibitionism, särskilt när det rör sig om utpräglade erotiska tatueringar.


(lat) tjur, oxe.  Här manslem* enligt Chorier (1967).


(sl) hångel*.


(dial) i Älvdalen, Dalarna om hård kreatursträck.  Fornnordiskan har tadfall; gödsel som faller efter kreaturen. Uppgift från Rietz (1867).


(gbg sl) smeka intimt. Rietz (1867) har tavla; ”fingra, illa handtera” och hemmahörande i Västergötland. Lundbladh (2012) har tavla; fingra, tafsa. Rietz (1867) har också det västgötska tavvlier; klåfingrig.


(sl) 1 små, uppkäftiga kvinnobröst. Se även taxöron. 2 taxnos; den första biten av en skitkotte på väg ut ur rumpan.


(sl) små, slappa bröst, vilka hänger precis som taxens öron. ”Så länge hon behåller kläderna på är hon något så när uthärdlig, men när hon hänger fram taxöronen är det inte kul.” (Aktuell Rapport 32/94) En annan hundras som får släppa till sina öron i bröstsammanhang är stövaren. Följande annons för stockholmskrogen La Brochette fälldes av Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande reklam (ERK): ”Sparris är som kvinnobröst. Det finns sju sorter. Hoppigt, toppigt, knoppigt, häng, släng, däng & stövaröron.”


(sl) kort för Tajjt Bajja; sexig stjärt.


(sl) står för tömningscentralen fittan.


1 (sl) piss. ”Hon: —Vill du ha te? Han: —Tack, men sånt piss kan jag bjuda på själv.” 2 (euf) dricka te; knulla. ”Hans föräldrar var borta på middag och han föreslog flickan att de skulle gå hem till honom och ’dricka te’ eller hur nu förslaget löd.” (Ahlmark Michanek 1962)


(eng sl) pissoar, terumshandel för de homosexuella aktiviteter som kan äga rum på en dylik inrättning.


(am sl) tepåsar. Sexakt där testiklarna sugs in i munnen.


(sl) i uttrycket göra tecken; få stånd.


(euf) pissa enligt 26-årig man. ”Må alla älskogsnarrar skära/ Sin skönas namn i trädens bark,/ Må alla sk-t-hus vittne bära/ Att deras kärlek varit stark,/ Men jag, förtjust uti min mö,/ Jag pissar hennes namn i snö.” (Kakamoja 1983/1872) ”Hon: —Du är inte lite fräck du! Pissa mitt namn i snön! Han: —Och det med din handstil dessutom!”


(sl) även body. Sexiga underkläder, bestående av kort linne och trosa i ett, för kvinnor och för män som vill uppträda som kvinnor.


(sl) små och platta bröst.


(sl) tekanna eller annat tetillbehör.


(dial) något som tagit sig, även blivit dräktig*. (ORB)


(fno) mandom*, manlig ära. Se även skap.


1 (sym) barnkuk från vilken det rinner te; något svagt och blaskigt. 2 (sym) potta*, toalettstol. Se vidare te och kanna.


(da)  Hertoft (1989) har ”kvinna som har sin mödomshinna* i behåll men som i övrigt inte kan säga sig vara sexuellt oerfaren”.


(lmo) avbrott för toalettbesök.


(grekiska arche; början) flickors begynnande bröstutveckling under puberteten. Uppträder i regel före första mensen och är ett av de tidigaste pubertetstecknen.


om sex i den virtuella verkligheten, i datorrymden. Jämför dildo.


(sl) 1 den vita telefonen; toalettstol. 2 tala i den stora telefonen, tala med the white big telephone; gör den som spyr i tolattstolen. Också om samma sak: ha en konversation med Gud i den stora vita telefonen.


(fili av grekiska philia; kärlek, vänskap, ibland sjukligt behov av något) att bli sexuellt upphetsad av att ringa obscena telefonsamtal till en okänd, icke införstådd person. Ofta onanerar uppringaren under samtalets gång. Skiljer sig från narratofili* som innebär samtal med sexuellt innehåll med en samtyckande person. Se vidare telefonsex, telefonporr.


(sl) callgirl* som har kundkontakt via telefonen och som ”kvittrar i luren”. ”Det är kunderna som ringer upp och inte tvärtom. Man träffas hos kunden i hans hotellrum, i någon annan lokal som han disponerar eller i den prostituerade kvinnans bostad.” (Persson 1981) Jämför lärka och nutta.


telefonsamtal mellan två eller flera där parterna blir upphetsade av sexiga röster och stön och/eller av oanständiga ord (s k hottalk). Enligt Nyordsboken (2000) är telefonsex belagt i svenskan frän 1983. Telefonporr ”hist.: sedan ca 1990”. (SO) I Maledicta (11/1995) ges exempel på engelsk telefonsex: ”Why not call Sucking Susie? She has Hot Lips To Please and wants to Get Down On It. Unzip Your Jeans, she says, and Show Me Your Banana. My Mouth Is Ready. I Can Take That Slip Between My Lips and I’ll Suck It Now. I Want To Suck, My Mouth Is Open.”  ”Snittiden för sextelefonsamtal är fyra minuter. Så lång tid tar det för att det ska gå för honom. De som talar länge har ofta inte tänkt betala.” (Björn Hermansson uttalar sig hos Andersson 2006.) Kostnaderna för samtalen rör sig hos Hermanssons företag free.6.com om 25 kronor i minuten med minimitid 6 minuter.


samma som telefonikofili*. Se även skatofili.


(sl) den uppringande vid telefonporr*. Se även torsk.


(rom) underbyxor, kalsonger, trosor. Se vidare under intima plagg.


(grekiska och latin mania; raseri, galenskap, vansinne) sexuell raseri/vällust framkallad genom ordstimulering med telefonen (mobilen) som enda kontakt mellan de inblandade.


(sym) talar man om när svällkropparna töms så fullständigt på blod att kuken nästan försvinner i slakt tillstånd. Enligt Ottar (3/97) finns hjälp att få mot detta tillstånd i form av en salva som ökar blodtillströmningen. När den stryks på ökar längden med några centimeter. Vissa män tömmer överhuvudtaget inte sina svällkroppar varför kuken alltid har samma storlek oavsett om de har stånd eller inte.


(sl) besöka televerket; för att skita, enligt 27-årig man. En tänkbar förklaring finns i ett annat uttryck med samma betydelse nämligen lägga, släppa en kabel*; en skitsak både för televerket och oss andra.


(smn) kuk. Efter en liten vinkande marionettdocka (skapad 1964) i ett populärt barnprogram i svensk tv.


namn på argentinska sexhotell där rum hyrs ut per timma. Liknar vanliga hotell fast med speglar i taket och med en glasvägg mellan säng och bubbelbad. Finns i olika klasser och prisnivåer. Priset på ett lyxigare telo ligger runt 500 kronor i timman. Telos dök upp första gången på 1960-talet och kunderna var sexarbetare och heterosexuella par. Efterfrågan var enorm och köerna långa. Sedan 1997 är par av samma kön välkomna och en del telos har på senare år börjat välkomna också andra sexkonstellationer. Idag har efterfrågan minskat och kvar finns bara drygt 160 telos i Buenos Aires.

Liknande hotellverksamhet finns också i Japan och på många håll i Latinamerika. På senare år har det också dykt upp dylika hotell i storstäderna i Frankrike och Spanien. Och i London har mellanklasshotell börjat hyra ut rum per timma under eftermiddagarna.


(da) Hertoft (1989) har ”vaginas utvidgning i anslutning till sexuell stimulering, vanligtvis under upphetsningsfasen i samband med livmoderns rörelse uppåt-bakåt”. (min övers BgD)


(lat) kuk, spjut*. "Om jag inte har mitt spjut är jag obeväpnad." (VIII Priapus, Priapeia 2021)


(euf) 1 kvinnligt könsorgan. ”Han tog snart sin tillflykt till mig, till samma tempel som han hade dyrkat i hos min kamrat som han inte upphörde att plåga och ofreda samtidigt.” (de Sade 1983/1791) ”Hennes mage var slät som satäng; en liten blond buske, lite gles, tjänade som pelargång till templet där Venus tycktes kräva sin hyllning.” (de Sade 2005/1785) 2 röv, stjärt. ”Det är verkligen sant att hyllningen som framförs till detta tempel alltid brinner med mycket hetare låga än den som brinner för det andra.” (de Sade 2005/1785) Se även altare.


under antiken förekom prostitution i tempel där kärleks- och fruktbarhetsgudinnorna Afrodite, Astarte och Mylitta dyrkades. På bland annat Kreta och i Rom förekom tempelprostitution för manliga homosexuella bl a i samband med Kybelekulten, en orgiastisk kult med högljudd och eggande musik och dans till den "Stora moderns” (Kybeles) ära. Lesbisk prostitution utvecklades, där t ex italienska Bona Dea, ’den goda gudinnan’, dyrkades.

I många orientaliska tempel fanns vid sidan av prästerna också särskilt anställda tempeltjänare av båda könen som hade som viktigaste uppgift att sälja sexuell njutning. I den heliga lunden kring Mylittas tempel måste varje kvinna offra sin mödom. När en man funnit den flicka han ville ha, kastade han ett mynt i hennes sköte och hon var då tvungen att ge sig åt honom på en plats utanför helgedomen. Därefter var hon vigd åt gudinnan och kunde återvända hem för att bli maka och mor. Mindre attraktiva flickor kunde få vänta i åratal innan någon man ville ligga med dem och ”befria” dem från tempeltjänsten. Se vidare prostitution.


(euf) om anal penetration*. Kitta Söderling-Ridell (1993) berättar om ett fall där modern utsatt sin 6-åriga son för dylika ”temperaturtagningar”: ”Jag har mött en 6-årig pojke vars ändtarmsmuskulatur var fullständigt förstörd och förslappad. Modern hade ’tagit tempen’ på honom 25-30 gånger om dagen och också utsatt honom för ständiga och från början onödiga lavemang.”


(eng) en sensuell lek där man omväxlande använder sig av varma och kalla objekt som stimulans för kroppens olika sinnen. Användbara objekt i sammanhanget är t ex olja, vatten, is, kyld frukt, sirap och vispgrädde.


(euf) uttryck när man skitit på sig.


(sl) kuk.


(lat) 1 stånd enligt Priapeia (2021) som i följande rad från XXII Priapus: " hac tentigine, quam videtis in me ("av ett stånd som du ser på mig" i Carl Magnus Juliussons översättning)  2  poetiskt om kättja, brunst enligt Latinsk Svensk ordbok (1966)


(eng) tältning. När en del kvinnor har sex och är riktigt kåta kan den inre delen av slidan vidga sig nästan som en ballong. Undersökningar visar att tenting ofta uppstår när klitoris retas och att ballongformen är vanligare när g- eller a-punkten* stimuleras.


(am sl)  tio-tår-upp. Symboliskt för ligg, knull. Även allmänt om ryggläge till sängs.


(dial) orena sig (med träck*). Också otera; orena, nedsöla med träck, t ex ”barnet har oterat sej”. Göta- och Svealand. (Rietz 1867)


(grek) sexuell avvikelse där vissa blir upphetsade av vanställda personer.


(smn) kuk.


(smn) kuk. En amerikansk-engelsk science fictionaktion från 1984 där Terminator är en människoliknande robot.


se köttermometer.


(sym) stor och välfylld kuk.


(rom) nödig t ex muttertero; pissnödig. Jämför mutter (2).


(sym) performanceartisten Karen Finleys (f 1956 i Evanstone, Illinois) benämning på New Yorkbornas nyvaknade intresse för sex som fritidssysselsättning efter terrorattacken mot World Trade Center den 11 sept 2001. Vid krig och andra större katastrofer blir sex ofta en flykt undan den bistra verkligheten.


(latin testis; vittne, testikel) enligt Graugaard (2001) lanserades ordet av feminister som en manlig motsvarighet till hysteri*. Detta som en könspolitisk provokation.


(latin testis; vittne) testiklarna. Enligt Adams (1982) hade testis ”en vågad och skälmaktig klang” och den romerske statsmannen Cicero (död 42 f Kr) lär ha karakteriserat ordet som ”non nimis (honestum)” dvs "icke övermåttan (hedervärt)”. En viss Arnobius gick än längre och beskrev testis som ”vulgärt”. Trots det kan man någon enstaka gång återfinna ordet i ”sober prosa”.


(eng) av cuff; manschett. En ring som mannen bär mellan kropp och testiklar för att förhindra att testiklarna vandrar igenom.


latin testiculus diminutiv till testis; testikel.  Vittne respektive det lilla vittnet. Till skillnad från testis (se under testes) var testiculus ett ord som få hade något att invända mot och det användes fritt i vetenskapliga sammanhang.  ”Hist.: sedan 1692”. (NEO)

Hertoft (1989) menar att ”testiculus (lat) är en föråldrad sällan använd beteckning för penis, inte att förväxla med testiklar”. ”Manfolcken hafwa som altför bekant är, en testiculus som naturligen är slak, men när den kommer till coitum* raknar den eller blir styf och inunder honom är det så kallade scrotum*, uti hwilket är 2ne testiclar eller stenar i hwilke semen förwaras och tillredes till fullkomlig wärkan.” (Linné 1979/1700-t)

Vittne och testikel kan kopplas samman genom att det förr, bl a i bibliska sammanhang, var sed att män svor vittneseden genom att hålla i eller röra vid varandras könsorgan. Så t ex i 1 Mos 24:2 och 47:29, även om man där av anständighetsskäl omskriver könsorganet med länd eller höft. I Bibel 2000 heter det ”lägg din hand mellan mina lår”. I 3 Mos 21:17 understryks vikten av att ha oskadade testiklar när man träder fram för att ”offra sin Guds mat”. ”Ingen som har ett lyte får träda fram, ingen som är blind eller halt eller vanställd i ansiktet eller har någon vanskapt lem eller har brutit foten eller handen eller är puckelryggig eller dvärg eller har en vit fläck i ögat eller revorm eller har skadade testiklar.” (v 18-20 i Bib 2000)

Apollinaire (1907) har en delvis annan förklaring till ordets ursprung: ”Samtidigt förde hon sin hand mot roten av den lem, som frossade på henne, och började fingra på de två små kulor som fungerar som manslemmens bihang och kallas testiklar, inte för att de avlägger testimonium om kärleksaktens fullbordande, som man vanligen tycks tro, utan därför att de testar könskraften. De är små celler, vilka inrymmer den hjärnsubstans som sprutar från kukhuvudet eller lilla intelligensen på samma sätt som det stora huvudet rymmer hjärnan, sprutar tankar och är säte för alla själsliga funktioner.”

Paolo Zacchia menar i sin Questionum medico-legalium (Basel 1653), som enligt Laqueur (1994) är "renässansens viktigaste rättsmedicinska bok”, att testiklarna har fått sitt namn av att de ”vittnar om” manlighet. Chrispinsson (1999) berättar att under 1500-talet genomgick den mordanklagade det s k bårprovet genom att svära med handen på mordoffret. Vid falskt vittnesbörd skulle liket svartna. ”Sades att han inte slutat såga timmer med hungerfiolen trots att det varit så kallt att testiklarna låtit som skakelpinglor på en släde på väg till julottan.” (Pohjanen 2003) "Jag hade varir dålig hela natten, jag våndades i rysliga farhågor för att min testikel, som blev angripen förra gången, på nytt hade börjat svullna." (Boswell 1951)  Anm: James Boswell hade för andra gången drabbats av en könssjukdom*.


(grekiska a; saknas, utan och plasis; skapelse) utan testiklar. Den som saknar testiklar upplever inte puberteten och bör behandlas med testosteron*.


enligt Uppslagsbok i sex (1967) ”ett slags kramp hos unga män, varvid testiklarna rör sig upp och ner i pungen”.


(sl) pung*. Se även hållare.


latin testis; testikel och sterol; typ av steroid.”Hist.: sedan 1937”. (NEO) Hormon som produceras av interstitialceller, dvs celler med inresekretorisk aktivitet och som finns i äggstockar och testiklar. Testosteronet har betydelse för utvecklingen av mannens könsorgan och för bibehållande av sexualdriften. "För män är terstosteronet på topp på morgonen. Det vore jäkligt ballt att vakna upp med stånd!" (Kalmér 2022 s 16)


(franska huvud mot huvud) eller tätatät på svenska. ”Hist.: sedan 1738.” (SO)  Möte på tumanhand, förtroligt samtal, men oftast i samband med intimt möte mellan två älskande.


(sym) fyrsidig (grekiska tett’ares; fyra, fyr-) mjölkförpackning (Tetra Pak). 1 kvinnobröstet som mjölkbehållare. 2 fitta. ”Jag var näck och det var köldgrader ute och jag frös så det sved och värst frös jag om fötterna och tetrapacken.” (Jönsson, Kärlek 9/1968)


grekiska tett’ares; fyra och ga’mos; bröllop, äktenskap: fyra personers äktenskap mellan två män och två kvinnor. Systemets upphovsman, den tyske filosofen Arthur Schopenhauer (1788—1860), menade, enligt Olsen (1950), att: ”Antalet män och kvinnor är ungefär detsamma. Kvinnorna är endast avlingsdugliga och kan endast bidraga till mannens njutning under halva sin livstid. Men vad kvinnan saknar ifråga om varaktighet av den känsliga prestationsförmågan har hon återigen fått kompenserat genom att hon under samma tidrymd kan tillfredsställa två—tre män utan att lida några men — tvärtom. Inom monogami får hon endast hälften av sitt sexualbehov fyllt och får endast hälften av sina övriga önskningar tillfredsställda".

För att råda bot på detta missförhållande föreslår S. "att två män skall ha en kvinna gemensamt när hon är ung. När hon är avblommad skall de gemensamt ta en lika ung kvinna för återstoden av sitt liv. Fördelen med denna anordning skulle vara att båda kvinnorna blir försörjda och varje man har mindre försörjningsbörda då han är ung, eftersom han då äger endast en halv kvinna och har få och små barn att svara för, medan han senare när ekonomin blir bättre kan ta hand om en eller eventuellt två kvinnor och många barn". Genomförs inte en sådan ordning, säger S, "kommer mannen under ena hälften av sitt liv att vara horkarl* och under den andra hälften hanrej* — kvinnorna får man dela upp i bedragna och bedragare. Den som gifter sig ung skall sedan släpa runt med en gammal käring och den som gifter sig sent får först könssjukdomar och sedan horn i pannan. Kvinnan måste antingen offra sin ungdoms blomster till en redan vissnad man eller senare upptäcka att hon inte längre är någon dugande partner till en ännu vital man.” Se även horn (2).


(ty) djävul i svordomar. ”Der teufel soll der fahn regiren;/ Hohl mich der teufel, verdammte Calas!/ Wir wollen nur recht poculieren.” (Bellman (F E nr 18)


(grek) sexuell avvikelse där någon tänder på olika nazisymboler som naziuniformer, ridpiskor och hårda tyska kommandoord.


se under transgender.


(so) Töm-och-Glöm-brud. Om kvinna uteslutande som sexobjekt där mannen tömmer sig utan att sedan ha vidare kontakt. Svahn (1999), där ordet hämtats, har en teori om detta och liknande uttryck som RUK, MVP och PSB. (se dito) ”Är det tänkbart att även brukaren av ord av denna typ finner dem så svåra att ta i sin mun att han föredrar att korta ner dem till oigenkännlighet?”


(sl) thailändskor sägs ha en trång, njutningsfull håla*.


(euf) pedofil*. Under 1990-talet sattes Thailand i samband med pedofili* p g a sin utbredda barnprostitution.


går ut på att kunden och intimmassösen tvålar in varandra. Se även massage.


svenskt, dvs runk med olja. Se svensk massage.


av grekiska thalpos; värme och latin tentigo; passion, lust. Att tända sexuellt på olika temperaturtillstånd t ex värme.


(eng) den som chockar. Utgångspunkten är ett handtecken med böjt ringfinger, ibland fasthållet av tummen. Resten av fingrarna sträcks ut. Pekfinger och långfinger hålls ihop med handflatan riktad inåt. Symboliserar att pek- och långfinger förs in i vaginan medan lillfingret placeras i anus. Tummen används för att stimulera klitoris. Det finns några talande engelska fraser för detta fenomen t ex two in the pink, one in the stink och the thumb for the man in the boat (dvs klitoris). Utan tumme heter det two in the goo, one in the poo (go; kladd och poo; skit, dynga.) Se vidare fula fingrar.


(eng sl) kuken, saken*.  Se även ting, tingest.


(sl)  "en brud med bra jävla kurvor. En kvinna med fett på rätta ställena". (slangopedia.se)


(fno) älskarinna.


(sl) "lösaktig tjej*. (slangopedia.se) Uttyds enligt samma källa: The Ho Over There.


(fno) trå(nad), längta ”Sörli sprakk af gildri þrá” (Sörli dog av stark trånad) (Málsháttakvæði)


(sl) från engelskan med betydelsen kasta upp, spy*.


(grek) rakt skaft. Här om penis. "Vem har sett Bacchus dra klädnaden över sin smala thyrsus." (VIII Priapus, Priapeia (2021 s 33)


1 (euf) ordet förekommer i några uttryck som har med graviditet* att göra. Byrman (1989) har ”hon går/är i väntans tider” och ”det är snart tid”; att föda barn. Även halvtid mitt i graviditeten eller så är man "förihalvtin”, före halvtid, eller ”attahalvtin”; efter halvtid som man säger i Byske i Västerbotten. "... jag var i lyckliga omständigheter. I grossesse. Havande. I välsignat tillstånd. På det viset. På tjocken. Jag befann mig i väntans tider. Jag väntade barn. Jag hade en bulle i ugnen. Och själv var jag lika lycklig som omständigheterna." (Burman 2021 s 198) Se vidare under respektive uppslagsord. 2 (euf) mens, menstruation*. ”Snart inföll hennes tid. Hon erkände med mycken förnöjelse att den nu gick förbi både lätt och snart.” (Hallenstierna 1972/1700-t) 3 gå ur tiden; dö. Se även gå (8). Också ramla av tidens vagn. "Valter hade ramlat av tidens vagn; och den sommaren gick.” (Pohjanen 1984)


(dial) fornnordiska tidd; dräktig och fornsvenska tidhas; para sig. Ytterst till tid, den tid då djuret ifråga är parningsredo, brunstigt. Se även tina. Orden förekommer både hos Ihre (1766) och Rietz (1867) i betydelsen ”havande, dräktig, mest om djur”, men enligt Rietz även ”om en hustru som ofta fått barn, föraktligt”. Ungefär som man idag lite nedlåtande säger om en kvinna som föder många barn att ”hon är som en kanin”. Rietz har exemplet ”Nu är hon tidd igen”. Byrman (1989) har ”hon är tidd/tidder” från Halland, Småland och Västergötland med tillägget ålderdomligt och vulgärt. I småländska Långaryd heter det ”att tidda upp” enligt man (f 1907) ”göra med barn om människor och djur”.


samlag mellan människa och djur. Fornsvenska thydha; göra (boskapen) vänlig, vänja till umgänge.  Jämför fornsvenska tidhas*, para sig.  Från förra hälften av 1300-talet. Se tidd. Det äldsta belägget för en tidelagshandling kommer från en hällristning i Tanum i Bohuslän från cirka 2000 f Kr. Ristningen föreställer en man som utnyttjar en ko eller möjligen en häst sexuellt. De svenska landskapslagarna på 1200-talet dömde i regel gärningsmannen att betala en slant till djurets ägare för nöjet. Senare kom däremot, i enlighet med den mosaiska lagen, tidelag att straffas med döden, då man trodde att avkomman skulle bli monsterlik. Även det utnyttjade djuret straffades med döden. Kunde det däremot bevisas att djuret blivit utsatt för våldtäkt kunde det slippa dödsstraff. Så berättas om en viss Jacques Ferron som hängdes i Vavres i Frankrike 1750 efter att ha haft tidelag med en åsninna. Prästen i församlingen och flera av stadsborna undertecknade ett dokument där de sa sig ha känt denna åsninna sedan flera år tillbaka och att hon alltid uppfört sig sedesamt och aldrig förargat någon. Denna skrift lär ha haft ett avgörande inflytande på domstolens frikännande dom i åsninnans fall.

Det var under Karl IX (1550—1611) som den mosaiska lagen upphöjdes till rikets lag. ”Om en man har könsumgänge med ett djur, skall han straffas med döden. Djuret skall ni också döda. Om en kvinna närmar sig ett djur och parar sig med det, skall du döda både kvinnan och djuret. De skall straffas med döden, skulden för deras död är deras egen.” (3 Mos 20:15-16, Bib 2000) Under 1600- och 1700-talen avrättades mellan 600 ( Andersson 2005) och 700 män (Jan Guillou i serien Häxornas tid i TV 4 2005-06) dömda för tidelag. Många män begick självmord med lagens hjälp genom att anmäla sig själva för brottet och på så sätt undgå att dömas som självspillingar och att inte få vila i vigd jord. Dödsstraffet upphävdes 1864. Därefter dömdes tidelagaren till som mest två års straffarbete och först 1944 ansågs gärningen inte längre straffbar enligt lag.

Idag (2012) omfattar djurskyddslagen bara sexuella övergrepp mot djur där det går att bevisa att djuret lidit fysisk eller psykisk skada. I slutet av november 2011 presenterades en utredning där man föreslog ett tydligt förbud mot alla former av sexuellt utnyttjanden av djur oavsett om djuret ifråga lidit någon skada. När alla remissinstanser, ca 300, sammanställts blev förslaget slutligen lag den 1 april 2014.

Hallbeck (1967) berättar hur det kunde gå till i forntidens Egypten: ”I byarna kring Nilen och i de få oaserna förekom alla slag av djursamlag. De unga herdarna, som levde helt isolerade, förförde sina djur till varierande sexhandlingar. Bland annat strök de honung på penis och lockade till fellatio (slickning, sugning) som ansågs finare än kopulation med djuret. För att tillförsäkra sig osviklig potens långt in i ålderdomen våldtog männen krokodiler. Man rullade en sovande honkrokodil över på ryggen. Den var då hjälplös och männen kunde skaffa sig den njutning de ville ha.”

Enligt Tidningarnas Telegrambyrå (TT 20/1-2004) skadas 200—300 sällskapsdjur årligen pga sexuella övergrepp. Det hävdar Svenska veterinärförbundet och yrkar på att djurens lidande uppmärksammas. Ofta skapar övergrepp mot djur svåra skuldkänslor hos förövaren. Detta framkommer bl a i ett brev till redaktörerna för Förbjudna drömmar (1993) där en ung kvinna bekänner: ”Jag har sådana skuldkänslor för det här att jag funderar på att låta avliva hunden.” På erotikmässan i Åbo kunde man i början av 2000-talet bl a köpa uppblåsbara får med tre kroppsöppningar. En storsäljare, om man får tro mannen vid saluståndet. Se även sodomi, zoofili.


(fsv) tidhas, sv dial tidas. Jfr norska och isländska tida. Para sig. "om then tima ther faarin tidhas."   (Svenska Medeltidens Bibelarbeten. Utg. af G. E. Klemming 1848—1855) Anm: faarin = fåren. Jfr tidelag.


(euf) särskilt förr om kvinna som blev havande innan det ännu var dags; dvs innan hon var gift.


1 (sym) könsorgan. ”Jag kommer senare. Lufta vinet. Och lilltigern.” (Drougge 2011) 2 (sl) het och sexig tjej. Jämför puma. 3 göra en tiger; vara otrogen. Efter den amerikanske golfstjärnan Tiger Woods (f 1975) och hans påstådda otrogenhetsaffärer.


(sl) Nilsson (1937) om  avträdet på torpedbåt. Kanske för att tigerfällans färg har likheter med tigerns och dess mörka skitfärgade tvärstrimmor. Se även fällan.


(dial) betäcka*, låta betäcka, om nötboskap. (ORB)


1 (euf) i Skåne om homosexuell man. Jämför tik; hundhona, hynda. 2 (sl) lösaktig kvinna.


(eng sl) Teacher I Like to Fuck. "Magistern jag vill knulla!" Se vidare MILF.


(euf) ”hon ska till (det)”; att föda barn. (Byrman 1989) Se även under den, det (6).

röda hemliga vanliga den hemskaste svarta nödvändiga den, räliga heligaste heliga ovanliga värsta yttersta det onda


(sym) coitus interruptus*, avbrutet samlag. En metod att undvika befruktning genom att mannen under samlaget drar tillbaka penis strax innan det skall till att gå för honom, så att utlösningen sker utanför kvinnans könsorgan.


(euf) tillfredsställa andra eller sig själv.  "Emma kände sig inte heller bekväm på jobbet, då mannen ständigt kommenterade hennes utseende, tittade på henne på ett obehagligt sätt, och tillfredsställde sig själv framför henne." ("Assistent vittnar om sextrakasserier: Han rörde sig själv när jag var där."  SvD Näringsliv 10 dec 2019) "Jag tillfredsställer mig själv i perioder, ibland ganska ofta ibland är det långt mellan gångerna. Det hänger inte ihop med hur det ser ut i min relation, utan snarare var jag själv befinner mig någonstans." (Kalmér 2024 s 209) Se även under röra, röra vid. Även tillfredställa någon annan: "Ja, varje gång jag försökte dra mig tillbaska lite för att skona henne tryckte hon sig vilt närmare, slog armar och ben kring ryggen på mig och höll mig ännu hårdare, tills jag vid Hercules fruktade att jag skulle misslyckas med att tillfredsställa henne; ..." (Apuleius 2024 s 201)


(euf) ha tillgång till; vara tillgänglig för knull. ”... och att biskopen, Alines farbror och far, blev de tre andra flickornas make genom att avstå Aline till sina vänner på ett villkor: att han fortfarande hade tillgång till henne.” (de Sade 2005/1785)


(åld) att vara till hands, som i följande intima sammanhang hämtat från ett stockholmskt rättegångsprotokoll på 1600-talet. ”Men riktig sprutt på syndaregistret blir det först när den olycklige inspektören i kammararkivet, Benedictus Ingolfi, — Bengt Ingolfson för sina vänner — blir brödernas huvudkombattant. Olycklig är B I för att han har en hustru som tydligen är alltför villig att gå en stor del av stadens manliga befolkning, inklusive de vanartiga ynglingarna Fisk, tillhanda.” (Eriksson 1988)


(euf) att helt och fullt tillhöra någon, var förr ofta ett förskönande uttryck för att sexuellt gå hela vägen. Som i följande passus i Mårten Edlunds roman Ta vad du vill ha (1944): ”De hade hittat en egen liten ö där ingen störde dem. Det var där de tillhörde varann helt och hållet för första gången ...”  ”Hon tillhörde mig i åtta dagar, och när hon återvänt till Paris, skänkte jag henne tiotusen francs.” (Casanova 1936/1700-t))


(euf) i ålderdomliga och högtidliga uttryck om graviditet som ”hon befinner sig/är i välsignat eller benådad tillstånd”; ”hon har blivit i tillstånd” och ”hon befinner sig i långt framskridet tillstånd”. ”Havande tillstånd” är främst ett medicinskt uttryck. Andra tillståndsuttryck är ”hon är (ut)i havande tillstånd”; ”hon befinnes uti ett mycket havande tillstånd” och ”hon är i långt framskridet välsignat tillstånd”. Det sistnämnda kan ses både som allvar och skämt. Enda gången mannen finns med i bilden är i ”han har försatt henne i välsignat tillstånd”.  Detta enligt Byrman (1989). Vara i välsignat tillstånd ”hist.: sedan 1558”. (SO)


(åld) bordell. ”Genom denna paragraf (kap 18, paragraf 11) är tydligen i vår strafflag förbjudet att hålla s k bordell eller tillståndshus, dvs där en värdinna anställer och aflönar kvinna, på det att hon för matmoderns (eller husbondens) räkning må drifva yrkesmässig skörlevnad* ...” (Wretlind (1905). Guillot (1902) förklarar tillståndshus med bordell godkänd av myndigheterna. Se även hus (2).


(dial) ”göingedialekt för pilsk* kvinna, kvinna som ger/inte ger sexuellt gensvar...” (folkmun.se)


(euf) ”de väntar tillökning (i familjen)” och ”det ska bli tillökning”. Det sistnämnda är ”det vanligaste omskrivande uttrycket” i Åsenhöga (Sml), för att få fler barn om man får tro  kvinna (f 1905). (Byrman 1989) Vänta tillökning ”hist.: sedan 1630”. (SO)


fornsvenska timas; om djur, para* sig. Uppgiften från Söderwall (1900) som också citerar: "om then tima  ther faarin timas. . ." (Svenska Medeltidens Bibelarbeten. Utg. af G. E. Klemming 1848—1855.)   SAOB menar att ordet är utdött och härleder det från fornsvenskan samt jämför det med svensk dialekt timas; para sig, avledning av fornsvenska time; tid. Ordet finns med både hos Ihre (1766) och Rietz (1867) med betydelsen ”drifva älskog” (Hsl). Rietz jämför med isländska tímgask; (egentligen tímgast) yngla. Faarin = fåren.


(dial) ”säges om kon som para sig”. (ORB)


(åld) lämna det timliga; dö.  Fornsvenska timeliker; hörande till tiden.


se stock.


(sym) kuk. ”Midjan var smal som på en romersk horas timglas och vad som fanns nedanför var som gjort för en man med lång timvisare.” (Meurling 1973:2) Se även visare.


(dial o åld) para sig om hästar, hundar och råttor. Rietz (1867) menar att tina, tinas kan stå istället för tidna, tidnas, som kommer av tid. Se även tidd.


(euf) avlida, dö. Tina; smälta.


(nyo) man som förgäves söker en partner.  "Dejtingappen Tinder får här symbolisera det fruktlösa sökandet efter en partner, där vissa, enligt den här användningen av ordet, upplever sig otillräckliga. Men Tindermän är till skillnad från incel* inte kopplat till kvinnohat eller radikalisering." (Nya ord och namn. Språktidningen 3/2020)


i det ålderdomliga  bedrifva slemma ting där slem står för usel. 1 (euf) onani ”Undantag gifves dock, då man med kvinna eller kvinna med man bedrifver slemma ting ofta af fruktan för det naturliga könsumgängets naturliga följder.” (Hygienen för det fysiska äktenskapet 1901) 2 ting, tingest (euf) kuk.  Sak, föremål, ofta av något egendomligt slag. ”Han fick mig fast och lade mig ner och började åter kramla [krama] mig, under det att hans tingest stötte mig i sidan.” (Hallenstierna 1972/1700-t) I en anonym hordikt från 1700-talet, presenterad i Köttets poesi (1995), heter det: ”Hon sad hur hon en gong had Drengen splitter naken/ fått se en mårgon stund för än han blifvit vaken/ Då had hon varse blitt ett litet löjligt ting/ på hvilket hennes håg altsedan lupit kring.” ”Och så missödet när han felbedömde sin räckvidd och plötsigt låg med tingesten spretande, fast det kanske var för mycket sagt, ut i luften.” (Svend Åge Madsen, Sänghästen 1987)


(sl) kuk. Norsk slang har tingeling med samma betydelse.


(euf) gas, fjärt modell mindre och ljudsvag.


(euf) ett litet lustigt och värdelöst glittrande eller färgsprakanade föremål. Här  kuk med tillbehör. ”... och det där tingeltanglet dom hade mellan benen, som gjorde dem i stånd att ligga med en fan vet hur många gånger per natt.” (Enmark, Kärlek 3, 1965)


(sl) liten kuk. Från engelskan teeny weeny; pytteliten.


(euf) bröst, bröstvårta. Uppskjutande del av murkrön, utvidgat om prydande upphöjning, mindre torn samt överfört om (spetsig) bergstopp. Fornsvenska tinde, tinne. Gemensamt germanskt ord t ex engelska tine; spets, udd och tyska Zinne; tinne, topp. Ljudhärmande. ”Vårtorna var styva tornspiror och hon hade spetsat upp Björn på tinnarna.” (Martin, Kärlek 1/1965) ”Skynda dig, knyt upp banden, förvissa dig om rundningen hos mina fasta bröst, betrakta dem, rör vid dem, låt din saliv rinna på deras styva tinnar medan jag känner ditt hot* mellan mina ben.” (Rossetti 1980)


(sl) mycket snygg och sexig kvinna som mannen vill jaga och lägga ner precis som med den tiotaggare till älg varifrån ordet hämtats. Se även artontaggare.


se mile high club.


germanskt ord med grundbetydelsen något spetsigt. Avsmalnande ände, spets, t ex nästipp. Ljudmålande. 1 formliknande om penis. ”— Ja, kära nån, sa Momo, hur ska jag kunna förklara det. Jo, det är så att när man behöver kissa ... går vattnet genom ett rör från njurarna ut genom huden och den lilla springan som alla flickor har. Men du förstår ... det är så ... att pojkar ... har ingen springa. —Vad har dom istället då?’ —Ja, på dom ... fortsätter liksom ... det där ... röret ut ... genom huden ... och ... slutar liksom ... i en tipp ...” (Hasso 1976) 2 klitoris. 3 bröstvårta. ”Ni skälver så sinnligt ni. Och pattarnas hårda små tippar skvallrar på er. Mina fingrar fingrar inte förgäves.” (Jönsson, Kärlek 1/1965)


1 (sl) fitta.  2 (fisv euf) det vete tipporna; det vete fåglarna. Från tippa; liten fågel och överfört om flicka, ung kvinna. Tipu, tipu; lockrop på höns.


(sl) står för en redig, rejäl röv.


(nyo) ”vardagsknull utan finesser”. (SAO 2013)


(dial) ”sköka*, hora” enligt Rietz (1867) som kopplar samman ordet med tik; hynda*.


(dial) skällsord för lättfärdig kvinna, sköka, både hos Rietz (1867) och Ihre (1766). Också om hynda*. Danskan har tispe; hynda, och samma ord i dansk dialekt med betydelsen sköka.


1(dial) bröst, bröstvårta. Vanligt i Norrland. Så har Ihre (1766) förklaringen tiss; ’mamilla*’, fyndort Ångermanland. I andra landsändar heter det dise, disse, tisse, titt. Barnspråksbildningar. Av gammal-svenska tiss; bröstvårta. Tissa; dägga, dia men också barnspråksord för pissa. Hellquist (1980) har följande exempel hämtat från 1587: ”Du moorsgrijser, Du ästnuppast afvänd än från tissarne.” (Helsingius, Olaus Petri Synonymorum Libellus) ”Du har en ljuvlig fitta, sa han, och den mest fantastiska ända jag någonsin sett. Det är bara synd att du inte har några tissar.” (Jong 1976) 2 tissan, tissen (sl) fittan. 3 tiss; piss. ”Lottan* e full å tiss, mor.” (Ohlmarks 2004) Se vidare tissa.


(barn) jämförs med kissa och sissa, också de ljudhärmande och förskönande omskrivningsord för det "grova” pissa. ”Som varje tanke på att jag med fingrarna skulle kunna sysselsätta mig med det lilla instrumentet som satt fastklistrat mellan mina ben, och vilket jag uteslutande begagnade till att tissa med, var mig fullkomligt främmande — så svarade jag naturligtvis högst förvirrat nej på denna för mig alldeles oväntade fråga. Nämligen om gossen runkade". (Lidman 1952) Även tissa; dia. I norskan finns, som Tryti (1985) uttrycker det, en rad ”naivistiske ord” för det som små pojkar tissar med. Hon nämner bl a tiss, tissefant, tissemann, tissetass, nappetass, tassen och hengetiss. Danskan har också tissemand som i följande barnrim efter psykoanalytikern Jo Jacobsen (1884—1963): ”Og far han har en tissemand, tissemand/ Den meget mer’ end tisse kan/ Halleluja, halleluja.”


(da) 1 kvinnans yttre könsorgan. 2 kvinnlig toalettvakt. Se även kona.


(da) 1 penis. 2 manlig toalettvakt. Se även under kardassfurstinnan.


(sl) behå. Se vidare tiss och under påse.


(sk) ”en som ’tissar’ mycket och ofta” (Ohlmarks 2004) Se även tissa.


(sl) behå. Se även hållare och klämma.


(åld so) ordet hittat hos Karlsson A & A (2020) med exemplet: ""Peder såg det därför som sin plikt att stämma in grannen Sven Jönsson och hans hustru Börta, eftersom Börta hade haft mage att skälla Sissa för att vara en 'gammal trodd tisspe." (s 30) Och från samma källa: "Tisspe är troligen en variant av ordet tispa som betyder tik eller hynda. Att bli skälld för att vara en hund var synneligen nedvärderande. Att skälla en kvinna för hynda var en av de vanligare förolämpningarna på 1600-talet. Trodd torde vara perfektparticipformen av det ålderdomliga verbet 'tråda' som  kan betyda 'att trampa på' eller bestiga, lägra." Se vidare hynda och tråda.


(lmo) om den som redan vid första mötet med en partner går ner för oralsex. Efter fartyget Titanic som förliste på sin jungfruresa 1912.


(sl) från engelska tits; kvinnobröst. Av fornengelska titt; bröst. Jämför great tit; talgoxe. I ornitologkretsar berättas historien om den forskare som på nätet lade ut en uppsats om great tits. Hans hemsida noterade fler träffar än all världens övriga fågelsidor tillsammans.


(dial) Spegel (1712) har titta; bröst, bröstvårta. Se även under tiss. I slang finns titte; tutte med dialekt ursprung. ”Tittarne tittade fram utur floret och halvbara brösten/ Giljand i lönliga vis och puffande pyste till älskog.” (Beskrivning av fru Lustas dotter Kättja. Stiernhielm, Hercules, 1658) ”Tusan, tänkte tummeliten, tittarnas timida tuttvårtor tänjer trevande två tajta trikåtoppars tyg.” (Wahl 2003) "Du. Har. En. Loppa. På Ena. Titten, väste jag i stenstil, som om lusen kunde höra." (Burman 2021 s 72)


(sym) fluktare*. Enligt SO ”hist.: sedan 1838”. I slang finns tittbög, tittgubbe, tittis och smygtittare. ”John beskriver sig själv som en ’tittare’. Han tycker mycket om att se på kvinnor, särskilt att se dem onanera. John har alltid uppskattat kvinnor som är exibitionistiska.” (Bäsén 2006) ”Om en man stannar vid ett fönster för att titta på en kvinna som klär av sig blir han gripen för att ha smygtittat, men om en kvinna stannar vid ett fönster för att se en man klä av sig blir mannen gripen för att ha blottat sig.” (Äldre devis som ingår hos Bäsén 2006.)  Se vidare voyeur.


(sl) från engelskan. Kvinnobröst. ”Det finns enbart fördelar med små titties: det blir inte tungt för ryggen, de är aldrig i vägen när man ska springa och träna och man behöver inte köpa dyra behåar.” (Skugge 2003)


(dial) kvinnobrösten. (ORB)


(isl) penis.


ålderdomligt romaniord för döden.


se knapp (1).


(för sl) 1 rumpa. Arabiskan har tiz, tizak; arsle. 2 tiz, tizo bröst. Allt enligt Förortsslang (2004).


(rom) ”hon blev på tjabben” enligt man (f 1901) i Vilhelmina om kvinna som blir gravid innan hon är gift. Gibson (1969) har tjabbe; pojke, barn och ”hon ska få en tjabbe”. (Byrman 1989)


(sk) snacksalig ofta besvärlig person.


(rom) kuk.


tjackhora tjackis tjackluder pulverhäxa.

(sl) prostituerad narkotikaberoende kvinna. Till månsing tjacka; köpa troligen besläktad med schackra; ovärdigt köpslående. ”Hist.: sedan 1934.” (NEO) Se även pulverhäxa.


(nyo) ”tillfällig impotens efter amfetaminintag”. (SAO 2013)  När man tar tjack (knark) krymper svällkropparna ihop och eftersom en kuk är utrustad med många  sådana  så krymper organet ihop till en liten torr skinnlapp.  Se också balle.


(put) ”det sätt som missbrukare uttrycker sig på”. (Holmén 1997) Även pundartugg.


(so) håll käften- idiot!


(sl) vara på tjadden; vara med barn.  Tjadd (sl); barn, unge.


(rom) kräkas, spy.


se schadis.


(sl) hångla, smekas. ORB har tjala; tjåla; kurtisera, småflirta och tjale; hångla. Se även tjåla.


(sl) kelsjuk.


(sl) flörta*.


(sl) när en person mot någons vilja tjatar sig till sex och slutligen får sin vilja  igenom. Tjatsex är ett slags tvång som visserligen inte innebär fysiskt våld men däremot psykologisk utpressning och uttalade eller outtalade hot.Tjatsex är inte brottsligt och man kan inte dömas för brott förutsatt att den som efter tjat frivilligt gått med på det begärda.


(dial) lösaktig kvinna. (ORB)


(dial) att vänslas. (ORB)


(ursprungligen romani) ”hist.: sedan 1847”. (NEO) Manlig motsvarighet tjabo*, tjavo. ”Ett ord som under de senaste årtiondena avancerat hastigt är romaniordet tjej med ursprunglig betydelse ’dotter’. Vid sekelskiftet hade det i Stockholmsslangen betydelsen ’prostituerad kvinna’, men på trettiotalet betydde det ’ung flicka’. Idag har flickorna blivit äldre, och ordet betyder närmast ’kvinna’ men har en annan stilvalör, och det accepteras även i skrift, åtminstone i vissa typer av text.” (Kotsinas 1994) Kotsinas (1996) har med ordet i stockholmskan redan 1851, då i betydelsen hustru. Carling (2005) påpekar att ordet på 1910-talet byter genus, till neutrum (ett annat tjej 1912) varpå ordet på 1920-talet byter tillbaka till reale: de va en skarp tjej du va ute med igår (1923). SAOB har 1915 som äldsta belägg för ordet,  men i t ex  SvD  nämns tjej redan 1910  som "ett nytt, synnerligen vanligt ord". Ett annat tjejuttryck är panga en tjej; ta oskulden på.


(sym) fittan; det tjejer har.  (vadkallasfittan.se)


(sl) bröst i  ”påsar under halsen” analogt med ”påsar under ögonen”. Se även påse (4).


(euf) lesbisk* kärlek. ”Bra sex kan ju också vara tjejsex. Men med tiden så är det rätt länge sedan jag hade nöjet att ha en skön kvinna med i dubbelsängen men i gengäld har jag verkligen uppskattat det varje gång det hänt.” (Fib/Aktuellt juli 2004)


(sl) lesbiskt* förhållande. ”För en tjej-tjej-scen i en vanlig spelfilm är arvodet 500 dollar; för en kille-tjej-scen 1000 dollar, och 250 dollar extra för analsex.” (Jameson 2005)


(sl) mens, menstruation. En vecka när enbart kvinnor har namnsdag.  Se vecka.


(för sl) rumpa, röv.


(lmo) använda tjikini; bada naken. Ordlek med bikini; tvådelad baddräkt.


(dial) kär. (ORB)


se under killevippen.


(sl) avlida, dö. Ungefär ”säga hej då”.


(sl)) fitta.  Flicka, kvinna. Ursprungligen på 1800-talet var ordet stockholmsslang och i SAOB står att ordet är en ombildning från ett romaniord med betydelsen man, person, med tillägg av den svenska feminibildande substantivändelsen - (n)a. Bo Bergman menar i sin spalt Ord & Uttryck i SkD (6/9-2009) att ”ordet varit både positivt och negativt laddat: tjej*; ärtig böna; fästmö gatflicka; (konstigt) fruntimmer.”


(sl) kola tjippen; dö. Jämför kola vippen med samma betydelse.


(för sl) urin, piss.


(sl) toa, toalett. Man talar om att gå ”på tjotta” eller ”på tjottaheiti”. Bergman (1985) menar att uttrycket kan vara en lekfull eufemism, men att det från början också kan ha syftat på ett avlägset liggande utedass. Detta senare med tanke på uttrycket ”härifrån till Tjottaheiti”, efter huvudön i Sällskapsöarna, nuvarande Tahiti. Den ön kallades förr i Europa för Otahiti eller Otahaiti. På svenska blev det omstuvat till Hotaheiti, Hotahaiti eller Tjottaheiti, en plats som låg så långt bort man kunde tänka sig. ”Å när han i 13:e draget höll igen sin h-bonde till ett steg iställe för två fick ja sån hjärtklappning att ja va tvungen å smita in på tjotta å försöka runka av mä ...” (Teratologen 1998)


fsv thiokker. Germanskt ord och samma som engelska thick.  Vara på tjocken, knulla tjockt och tjock om livet; havande. Även smälla upp på tjocken och knalta tjockt (sl); göra gravid. Rietz (1867) har knallta; coire*.  Meidal (2022) har påta tjock: göra på tjocken, där påta egentligen står för rota, böka, krafsa och gräva, och exemplifierar med:  "Har den rackargubben Erik påstått att jag påtat hans piga tjockt, så är det väl egna äreden han går då han vill att jag ska betala för Hilmas avföda." (s 57) Ihre (1766) har dialektordet ”tjåck; havande” och Rietz (1867) har samma ord fast med stavningen ”tjokk”. "Precis som om nån behövde knulla tjockt nu för tiden! Låter inte hela historien konstigt?” (Enmark, Kärlek 8/1967) På-fraserna är tämligen vanliga. Att säga att en kvinna var på tjocken var ett vanligt och ganska neutralt sätt att uttrycka sig i det gamla bondesamhället. På tjocken har troligen fungerat som mönsterbildare åt en mängd på-fraser som finns i dagens svenska, för att uttrycka att en kvinna är gravid, typen hon är på smällen, på knasen etc.” (Hertha 4/83)

”Om du är på tjocken nu så bidrar du till fortbeståndet. Visste ni att vi har den lägsta nativiteten i Sverige någonsin?’ berättade Mackan.” (Lodalen 2005) ”Jag började nu bli tjock om livet, och de människor hos vilka jag bodde märkte det och undrade i all försynthet om jag inte skulle bli tvungen att flytta därifrån.” (Defoe 1720/1944)

Byrman (1989) har ”hon är tjock” med kommentaren ”åld, förr allm”. Andra liknande ålderdomliga uttryck är, enligt samma källa, ”hon är tjocker”; ”hon går och är tjock”; ”hon är vorden tjock”. ”Ska en tro att kvinnan din går tjock för första gången?” (Moberg 1953)

Från östra Åboland kommer det ålderdomliga och egendomliga ”hon är tjokk onde armana” (hon är tjock under armarna) och lika mystiskt är gotländska ”ha jär tjåkk undar näbb” (hon är tjock upp under näbb). Mannen medverkar i  ”han har gjort henne tjock(er)” eller ”på tjocken” samt i de, enligt Byrman, vulgära "han har knullat henne på tjocken”, ”han har smällt upp henne på tjocken” och ”han har satt henne på tjocken”. Också ha tjockmage om gravid kvinna. ”Joakim drack inte heller, han var skötsam och snäll, men när hon blev tjock tyckte han inte det var någon idé att gå kvar där, han skulle fara till Amerika och skapa en framtid åt dem tillsammans...” (Lundkvist 1958) Se även mage.


(dial) kuk av tjock; stor, kraftig. "Under  ungkarlstiden upplevde jag någon gång att, då jag ballade in min tjocke, älskarinnan la av en hörbar prutt." (Hallänning f 1945)


(lmo) ett av många nya namn på det förbjudna namnet negerboll. Se neger. Enligt folkmun.se ett flitigt använt ord av datasektionen på Chalmers i Göteborg.


(sl) se under flax.


se Johanna.


(sl) toalett. Hämtat ur Astrid Brismans flickslangordbok från 1932 presenterad och kommenterad av Ulla-Britt Kotsinas (1994). Se även tjoa.


se tjåka.


(dial) kyssas. ”Tjavelgooken, som jag int kom ihåg va han het, hade knappt komme innanför dörrn förrän han börja tjoles me n ’Eilert å tafsa han i svanga.” (Teratologen i Tidningen Kulturen nr 31-32/2007.) I ett mejl (30/9-2007) berättar Nikanor Teratologen att ”tjoles tror jag bestämt är av lapskt ursprung, men jag har sett det belagt som bondsk variant i Skellefteåbygden, i något studiematerial från byarna som gjordes på 70-talet när åldringar samlades och mindes dialekten”.


(sl) kuk. Kanske en manlig motsvarighet till fjolla; dum, enfaldig flicka, och därmed också något mindervärdigt för det könen har mellan benen.


(rom) kyss.


(rom) kyssa.


(rom) spotta*.


(sl) handla fräckt och obscent.


(sl) fittan enligt vadkallasfittan.se. Jfr torva (1).


(sl) toa, toalett. Jämför tjoa. Folkmun.se har tjota; toa och menar att det rör sig om en "hopdragning av till Tahiti som ansågs vara världens ände".


fsv thiur. Här symboliskt för kuk. Ett nordiskt ord besläktat med latinets taurus. Under hednatiden symbol för fruktbarhetsguden i likhet med andra stora kraftdjur som häst och björn. Idag berömmande han är en riktig tjur; han är stor, stark och potent. En 76-årig man berättar att Hero var ett vanligt tjurnamn i hans barndom och att namnet också användes som smeknamn på en riktig ”tjurkuk”.  ”Javisst, och jag minns också, vilken tjänst du gjorde mig, ty det var ju dig jag hade att tacka för att jag med min tjur fick plöja upp hennes åker*.” (Chorier 1967) Se också oxe.


(sl) knulla, dvs det en tjur* gör. Jämför tjur; en riktig karlakarl samt hingsta och hästa.


(sk) fräkenväxten som har vissa likheter med en tjurpitt.


(sl) skitsnack. Efter mönster av engelskans bullshit*.


(dial) brunstig* om ko. (OFVG)


(dial) tjurpenis (som piskskaft eller batong). Jämför mige och pick.


(dial)  "brunstig om ko." (Lundblad/Josefsson 2021) Se även tjurvild.


(dial) "brunstig om ko." (Lundblad/Josefsson 2021) Och från samma källa: "Koa e tjurvill (tjurvild); kon är brunstig." Se även tjursker.


(sl) 1 flörta*. 2 älska.


(för spr) dibröst, patt. Ett av de ord som Olof Gjerdman (1947) hämtat ur två förbrytarordlistor från 1840-talet. Ordet sägs komma från ”sanskrit cuci the female breast, bosom av cus, to suck, hindi cuci, cunci”.


(rom) kvinnobröst, bröstvårta.


fornsvenska thyufwir. Uppgiften från  Söderwall (1900) som betecknar thyufwer som skällsord och  citerar: "kallar man annan tiuff . . .eller annat oqvädhins ord." (Magnus Erikssons  Gårdsrätt. I Småstycken på Forn Svenska. Utg. af G. O. Klemming 1868—1881.)  Tjuv var enligt Inedahl (2023) en av de vanligaste förolämpningarna under tidigmodern tid och Petter Inedahl ger följande exempel från Gävle 1637: " Erik Jonssons hustru pekade på Erik Andersson och skrek: Din lögnare, bedragare och tjuv! Det ljuger du din gårtjuv och en get-tjuv är du tillika, svarade Erik."  En gårtjuv är, enligt samma källa, en kringresande tjuv som tar sig in i den ena gården efter den andra för att stjäla. Tjyven kallades också fan, hin onde.


(sl) knulla någon mot dennes vilja. Se även bryna.


(dial) tusan*. (OFVG) "De va som tjuvingen! "


(nyo)  ”person som stjäl ditt ragg på krogen”. (SAO 2013)


se rackare, rackars.


(sl) att vara otrogen.


(dial) ”betäcka* (kor)”. (Rietz 1867) Jämför tjura.


(sl) 1 knulla. 2 tjåk, tjåka (sthlm sl); mun från 1920-tal.


(sl) 1 knulla. 2 kela. Tjålig; kelen. Jämför tjala. 3  hångla*. 4 göra inbrott, snatta.


(sk) av tjår; tjur. ”Koen e tjårrvill”; kon vill bli betäckt. Se även betäcka.


(sl) kärlek, erotik. Den som är ”pigg på tjäderlek” anses liderlig och lättsinnig.


(dial) östgötskt kraftuttryck.  Så här svarar Erik Magnusson Petzell på en fråga ställd i Språktidningen (4/19), varifrån ordet kommer: "Att en av varianterna innehåller v, tjävern, tyder på att ordet ytterst kan härledas till jävelen. I östgötskan har formen reducerats mer eller mindre, men även de v-lösa formerna är ju tvåstaviga, vilket är ett slags spår av en längre form."


(för sl) knulla.


(euf) 1 knulla  som i  göra någon en (liten) tjänst. ”Han: —Gör mig den tjänsten. Hon: —Och vad blir förtjänsten?” Men även nyttja någons tjänst(er). ”Denne betalade henne en riksdaler om dagen för att få nyttja hennes tjänster.” (Helgesson 2003) 2 i uttrycket stå  till tjänst. "På min tid och i vår generation var det nog mer så att kvinnorna skulle stå till tjänst." (Kalmér 2024 s 80) 3 befordra till högre tjänst; dö. Främst använt av Frälsningsarmén.


(åld) ”Tjänsteflickor som kommer från landet till städerna och tar plats där förlorar ofta sin menstruation — därför att växlingen mellan lands- och stadsliv stör deras månadsperiod”. (Kahn 1944)


(sl) fitthår. Se även mink.


(sym) fitta. Damm, göl.  ”Jesuskuken gled humoristiskt i moderns kött. Varm och stel som en pinne dök den i tjärnen.” (Blå 2003)


(dial) "äcklas, mår illa (vill kräkas)."  (ORB)


(ljud) kväljas, vilja kasta upp.


(sl) ”söka upp män ifråga om prostitution”. (Thesslef 1912)


(gbg sl) kallas den som tjatar och låter käften gå.


(dial) enligt min sagesman (f 1929) i Jämtland om slampa*, oordentlig kvinna. Han ger exemplet: ”E rektu e tjööyt” (En riktig slampa). Även lapptjöyt; lappkvinna men då inte nedsättande.


(dial) betyder enligt Rietz (1867) orensad ull i Skåne. En äldre skåning berättar att to också används om den kvinnliga hårbusken. Och han ger exemplet ”det svarta toet”. Lundblad/Josefsson (2021) har betydelsen djurhår, lin. Möjligen en rumphuggen form av tov eller tova. Se även to under toa, toasex.