(gayrelated immune defiency) numera föråldrad beteckning för aids*.


(euf o åld) kvinnligt könsorgan. Grift; grav och kor; altarrum.


(sl) fitta. Han: Är grillen varm nu? Hon: Ja, det är bara att stoppa dit korven*.


(sl) grilla (en) korv; knulla.


(sl) smutsig, skitig.


(sk) skitig, smutsig.


(dial) strimmor eller ränder i ansiktet. Förr sa man om havande kvinna bl a på Öland att ”ho har fatt grimma”. Jämför grimug.


(da) fula ord*.


(dial) fläckig eller strimmig i ansiktet om havande kvinna som i det ålderdomliga uppländska  ”hon är grimug”. (Byrman 1989) Se även under led.


(eng sl) "dansstil där två personer gnider höfterna mot varandra". (kidish.se)


(sl) mörk kvinna av utländsk härkomst som gillar (föredrar) ljushåriga, blonda män.


fornsvenska gris. Troligen till ett germanskt adjektiv med betydelsen grå. 1 enligt Adams (1982) var latinets porcus (gris) ett barnkammarord använt av kvinnor, särskilt sjuksköterskor, för att beteckna flickors yttre könsorgan. Kanske för en viss likhet mellan kroppsdelen i fråga och änden på ett gristryne. Duerr (1996) menar att kopplingen mellan fittan och grisen har mindre att göra ”med den rosa färgen än den förment oangenäma lukten” och han ger exempel från en medeltida fransk pikant satirisk versberättelse där vulvan kallas för porcelet (liten gris) för att den aldrig är ren. 2 (sl) bög. 3 (so) om manlig, särskilt äldre, sexfixerad person med smak för unga flickor. 4 (sl) knuffa gris; knulla. 5 gris i uttrycket i gris; dräktig om sugga. (Lundblad/ Josefsson 2021)


(sk) grispenis. Se även meg.


(dial) enligt OFS  om brunstig sugga som vill ha galt.


(no sl) ha samlag.


(no) oanständigt tal. Jämför stygt ord.


franska grisette; [kokett] flicka från arbetarklassen; vanligen nedsättande. Till gris; grå.  ”Hist.: sedan 1734”. (SO) ”Hon [grisetten] var ofta arbeterska, modist, sömmerska eller butiksflicka, var, förr åtminstone, jämförelsevis enkel och okonstlad, men lät likväl därjämte, för att kunna leva bättre och nöjsammare, underhålla sig av en man, tillsammans med hvilken hon bodde och sof och hvars hushåll hon ofta ombesörjde.” (Forel (1942)


(dial) dräktig om sugga. (OFS)


(dial) 1 enligt OFS fel vid nätbindning genom att en maska förbigåtts. 2 klenät, ett sorts flottyrkokt bakverk vanlig julkaka särskilt i Danmark, Nordtyskland och södra Sverige.  Lars Bengtsson i Svalöv, Skåne berättar att hans far (f 1913)  kallade klenätter för grisfittor, troligen pga kakans utseendelikhet med suggans könsorgan.


(sl) kuk. ”Det rycker i grisfoten”; det är på väg mot utlösning. Se även fot (3).


(lmo) 1 verktyg med vars hjälp man skruvar av avdragna skruvar/bultar. 2  fläskfilé.


(euf) smutslitteratur*. ”Det är ock betecknande för denna tidning [Svenska Morgonbladet] och hennes läsekrets att, medan pressen av vilken partifärg som helst, fastslagit skillnaden mellan skaldens diktning och grisskribentens gemenheter, är Sv. Morgonbladet nog oförsynt att benämna Fröding ’en grislitteraturens främjare och en gristidningsutgivarens stallbroder’ och för detta smakfulla skällsord taga patent på ’rättänkande människors mening’.” (Socialdemokraten 13 okt 1896)  Angrepp på Gustav Fröding (1860-1911) för hans  åtalade dikt En Morgondröm. Se vidare under censur.


(no so) en som inte tvättar händerna efter att ha pissat.


(no so) en som fjärtar mycket och ofta.


(dial) grispenis. (OFVG) Jämför mige.


(dial) dräktig om sugga. (OFS) Se även stinn.


(sl) 1 nedsättande om manliga homosexuella som hoppar, skuttar från partner till partner. Norsk slang har frosk; groda, homo. 2 fitta. 3 trampa på en groda; fjärta, fisa.


(sl o so) 1 kallas den som bjuder ut sig för att få sprit. 2 kvinnlig alkoholist. Se även hagga och luder.


(eng) försvenskat groma, gromning. Mot slutet av 1900-talet lånades ordet in från engelskan med betydelsen manlig skönhetsvård, hårskötsel och liknande. Ordet kom något senare att stå för vuxnas sexkontakter på nätet med minderåriga. Det äldsta belägget i svenskan är från medeltiden och avser hästskötsel och från 1200-talet finns belägg för ordet groom; stallpojke. Idag förknippas grooming främst med hygien och/eller skönhet, t ex står det för make-up för män. Bo Berman menar att ordet kan ”ha gett upphov till franskans gourmet. I medeltidsengelskan betydde grom; ung pojke, tjänare. Det lånades in i franskan och blev där grome, gro(u)met; betjänt, vinhandlardräng och senare gourmet. Betydelsen gick via ’en som avsmakar vin, vinkännare’ vidare till ’finsmakare, läckergom’. " (Språktidningen sept 2014) Jämför metrosexuell. För ytterligare en betydelsese se child grooming.


(sym) fördjupning, hål.  Ett gemensamt germanskt ord, troligen besläktat med gräva. 1 fitta. ”Fylla igen gropen med stenar”; tränga så djupt in i kvinnan att också taskstenarna följer med. ”...och vattnade hennes lilla grop så gott han kunde.” (Aretino 2008) Hammarén (Vita brevet 2006) talar i sammanhanget om en skaftsstoppningsurgrop. 2 anus. ”Cornaboeux sökte nämligen plantera sin stora rödbeta i gropen därbak på Alexina, men kunde inte hitta det rätta stället utan hamnade än till höger, än till vänster, än för högt, än för lågt vid sidan om hålet.” (Apollinaire 1993)

I Karl Gerhards memoarbok Katt bland hermeliner (Bonniers 1956) finns följande i första kapitlet: "När Naima Wifstrand lät sin allvarliga röst tolka Madame Sibylls kärlekssorg, blev publiken lika gripen som av Tora Tejes Salome. I  'Dollarprinsessan' stämde redan divans svarta sammetsrobe, dekorerad med guldblommor, och det till stjärtgropen djupa ryggdekolltaget publiken till andakt. Så hade aldrig en operettprimadonna uppträtt tidigare."  Min halländske meddelare (f 1945) kommenterar: "Det hela får väl tolkas som att dekolltaget på ryggsidan gick ända ner till där klyvnaden i ryggslutet började. KG var en elegant herre och ville nog helst undvika det råa ordet stjärtfåran*. Liktydningen ripan* kände han troligen inte till. Alltså hittade han på ordet stjärtgropen?"

3 avträde. Det vanligaste avträdet genom tiderna har varit en grop i marken, en bit från boplatsen. I en indisk skrift från 200-talet sägs det att man bör gå ”ett pilskott bort från huset”.

Mary Leakey (1913—1996), brittisk-kenyansk antropolog, har funnit att våra tidigaste anfäder, i östafrikanska Oldowaidalen, redan för ett par miljoner år sedan, gjorde ifrån sig i en grop. Och Sollerman berättar i sin bok Svarten (1986) om hur det ända in på 1800-talet på Sollerön fanns en grop vid sidan om stugdörren fylld med dy eller myrjord. Där pissade hela familjen och när gropen var full blandades urinen med myrjorden som gödsel på åkern. Jämför (ut)tömning.


(fra) feta ord. Här om smutsiga, fula ord. Det finns ett småländskt dialektord gros som betyder smuts, sump. Detta enligt Lundblad/Josefsson (2021).


(dial) sperma, sädesvätska. (OFS) Rietz (1867) har värmländska grossel; smolk, smulor (i våtvaror). Se även grosslog.


havandeskap efter franska grossesse av gros, grosse; stor samt latin grossus med samma betydelse. Stolpe (1984) menar att ordet var vanligare för så där 50 år sedan än idag. Byrman (1989) har en rad uttryck där ordet grossess ingår: ”Hon är/har blivit i grossess”. Mannen kan också ”göra/försätta kvinnan i grossess” så att ”hon är gående i hög grossess” eller så befinner hon sig i ”långt framskriden grossess”. SAOB har ordet  belagt första gången 1776 i dagboksanteckningar av hovmannen Gustaf Johan Ehrenswärd: ”Hoppet om drottningens grosesse...”  "Då högsommaren ankom rapporterades att hans gemål (Gustav III:s min anm BgD) var i grossess på nytt." (Brunner 2020 s 307)


(sl) ammunitionsgördel.


(dial) spottloska. (OFS)


(dial) OFS har ”nedsölad med sädesvätska”.


blötgrotta buskgrotta dundergrotta glädjegrotta gyllengrotta hallongrotta honungsgrotta godisgrotta gosegrotta gottegrotta kissgrotta kletgrotta kärleksgrotta köttgrotta lingongrotta lustgrotta lyckogrotta mossgrotta musgrotta pälsgrotta rosengrotta savgrotta,

hålrum i berg. 1 (sym) kvinnans inre könsorgan. Även  blötgrotta, buskgrotta, dundergrotta , glädjegrotta, gyllengrotta, hallongrotta, honungsgrotta, godisgrotta,  gosegrotta, gottegrotta, kissgrotta, kletgrotta, kärleksgrotta, köttgrotta, lingongrotta, lustgrotta, lyckogrotta, mossgrotta, musgrotta, pälsgrotta, rosengrotta, savgrotta, venusgrotta och grottöppning. ”Det var en fuktig, smörjig, mjuk, pälsbrämmad grotta, som min hand fann.” (Björkman, Kärlek 14/1970) ”Det finns inget mer underbart än att borra in sig i en härlig grotta.” (Lodalen 2003) ”Vi kan inte heller utesluta, att valet av kultplatser djupt inne i grottornas mörker i själva verket varit betingat av att grottan i sig själv symboliserade det kvinnliga skötet.” (Burenhult 2002) ”När Simone väl klätts av begravde jag min skära lem i hennes slemmiga och blodfärgade kött; den trängde in i kärleksgrottan medan jag frenetiskt bearbetade hennes anus: samtidigt blandades våra munnars uppror.” (Bataille 1997) ”Jag vågade böja upp mamsells knä för att med fullkomlig noggrannhet göra mig förtrogen med hennes rosengrotta, superbt draperad och clitoriserad.” (Hallenstierna 1972/1700-t) 2 "grotta; röv, stjärt; döljer sig innanför* in i hans smala godisgrotta.” (QuakeNet: Log 1 juni 2006)


(sl) 1 kuk. 2 grottforskare; lesbian. Se vidare under grotta.


(lmo) undersökning av kvinnans olika kroppsöppningar.


(so) man som går rakt på sak utan förspel och finesser och som enbart tänker på sin egen njutning. ”Inga grottsluskar som kommer med kuken ute.” (Kontakt. Lektyr okt 1999)


(so) hora med många kunder. Efter engelska groupie; popgruppsfan, flicka som följer med olika popgrupper och bjuder ut sig. ”Hist.: sedan 1969.” (SO) ”Ett av de allra spädaste tecknen på att något är i görningen vad vår egen kulturs könsuppfattning angår — även om fenomenet svårligen låter sig analyseras i sina isolerade förekomster — är ’groupierna’ och det sätt, varpå de överfaller en popidol i ett omklädningsrum efter en konsert.” (Brøgger 1974) Idag, 2015, har groupie främst betydelsen selfie, dvs ett egettaget mobilfoto med sig själv, eller tillsammans med någon, som motiv.


från tyskan till en rot med betydelsen mala, krossa. Förr ett vanligt ord i dialekter för att vara havande. Tjock, stor, bred. Ibland räckte det enkla grov inte till för att beskriva kvinnans tillstånd utan då tog man till fullgrov eller smällgrov.  Även groven (sl) i vara på groven; vara gravid och han har gjort henne på groven. Thesleff (1912) har ”groven; i grossess”.


(sl) även kallade blodkuk och köttkuk*.  Growern eller  blodkuken är liten i slakt tillstånd men växer rejält i längd och omkrets vid stånd. Showern eller köttkuken däremot är rejält tilltagen redan vid slakt tillstånd, men blir sen inte mycket större, bara hårdare, vid stånd.


se hångla.


(sl) rikligt flöde.


(sym) se hårdporr. ”Jag och min partner tittar i porrtidningar tillsammans, ... Jag tänder på bilderna av sensuella kvinnor, en del historier tänder mig också. Grovporr gillar jag inte.” (Förbjudna drömmar 1993)


(euf) fult ord, fult språk.  Ordet grov är, enligt SO, "hist.: sedan ca 1400 (Klosterläsning) från fsv grover av lty grof stor, stark, klumpig; urspr. trol. 'grovmalen, krossad'."  Det är i samband med en intervju i Språktidningen (3/2022) med den norrlandsfödda författaren Linnea Axelsson (f 1980) som hon bl a talar  om att: Det kan handla om att bryta ett uttryck eller en rytm genom att slänga in ett grovt ord..."  Vidare säger hon att hon dras till skönheten i ett vackert språk men att hon också vill ifrågasätta den: "Jag tänker väldigt mycket på skönhet, men jag är inte alls på det klara med vad det innebär. Men skönhet skapar ju också en distans; man beundrar, medan man tänker sig att ett grovt språk ger ett annat uttryck. "  Linnea Axelsson menar också  "att det inte alltid är så enkelt  som att skönhet alltid skapar distans och smutsigt språk ger närhet. Men det där avbrotten fyller en funktion." Se vidare under smuts och fula ord.


(sk) grogg. En dryck innehållande sprit (konjak) och t ex  läskedryck eller vichyvatten.


1 (åld) livmoderns (översta del). Uppgift från Roberg (1718). 2 (sl) gå på grund; få en könssjukdom. Av grund (måns); dålig. ”Asch, hon har åkt på en smula grund ... Det är ju inget att bråka om ... Det är hennes sak, det!” (Lo-Johansson 1935/1978) Jämför grunt.


(sl) enligt Palm (1910) och Thesleff (1912) ”sjukhuset för prostituerade Hantverkarg 13 i Stockholm”. Används även i betydelsen sjukhus för könssjukdomar. I sammanhanget talas det om att ”gå på grund”; få en könssjukdom.  Grund (dial); dålig.


(fsv) grundnigher står för "gift gillesbroder som begått hor med gift gillessyster" medan grundputa står för det motsatta, nämligen: "gift gillessyster som begått hor med gillesbroder." Uppgifterna från "Stadga för ett S:t Eriks Gille nära Uppsala i Småstycken på Forn Svenska 1868—1881" och återges hos Söderwall (1887).


(sl)  grej, sak. 1 könsorgan. ”Ja lydde å drog ut den komiska grunkan ur det svavelångande hålet.” (Teratologen 1998) 2 behå. 3 (lmo) att gråta och runka samtidigt. Se också grånka och gråtrunka.


(måns) Thesleff (1912) har ”alla slags veneriska sjukdomar”, och han ger exemplet: ”Sno sig för grunt i blein = akta sig för veneriska sjukdomar”. (A Bodin 1860-t)


(sl) gruppsex*. Se även grop.


(sym) med varierande antal deltagare har förekommit i alla tider.  ”Hist.: sedan 1966”. (NEO) Flest deltagare har säkerligen figurerat under religiösa orgier, då hundratals upphetsade individer kan ha varit inblandade. Ett svenskt exempel är den s k Korpelarörelsen, uppkallad efter den finske väckelsepredikanten Toivo Korpela. Han verkade i övre Norrland under åren 1928—1934 och när han återvände till Finland spårade rörelsen ur, då nya manliga och kvinnliga profeter började predika om världens snara undergång. I väntan på den hängav man sig åt dryckenskap, gruppsex och massorgier. ”Genom att idka gruppsex ställer de bara till det för sig ... lämnar sina partners och familjer av alla möjliga dumma skäl ... blir medelålders hippies, som om vi någonsin kunde bli tjugo igen.” (Hite 1977) Ullerstam (1964) kallar gruppsex för sexuell kollektivism. Se även köttgryta och ormgrop.


(sl) dra ballen över en grusväg; dö.


(sym) fitta. Även guld- och saltgruva. ”Illusionen var så fullständig att han inte ett ögonblick kunde föreställa sig något annat än att han arbetat på en tidigare aldrig bearbetad gruva; denna tanke, byggd på så starka bevis, fördubblade genast hans ömhet mot mig och hans iver att helt bryta upp gruvan ifråga.” (Cleland 1965/1749)


(sl) kuk. Jämför gruva.


(åld o euf) djävulen*.


(sl) 1 fitta.  Något söndermalt, krossat. Ordet är besläktat med gryt; underjordisk boplats, stenröse. 2 sperma, säd. ”Än idag finns skärvor av tillbedjan hos den manliga aspekten av fruktsamhet: [...] risgrynen (i vissa kulturer vete) som kastas över brudparet (bäst är det om säden fastnar i brudens hår).” (tankar om sexualitet 2001) 3 kåt (om man) i ha gryn i röret.


(sl) 1 fitta. 2 arsle, anus. Hos Thesleff (1912). Gibson (1978) har gryngång; anus, ändtarm, samt grynhäck; bak, och ”Ge ngn en toffel i grynhäcken”; sparka ngn i ändan. Jämför häck.


(sl) vita långkalsonger. Se även säck.


(sym) 1 fitta. ”Flickorna i Bayern kokar så väl i sina kök, ty de har så vida och heta grytor.” Se vidare under loge. 2 ”håll grytan kokande”; knulla. Efter Frälsningsarméns uppmaning vid sina insamlingsgrytor, fast det där är fråga om att stoppa pengar i springan. Andra knulluttryck är ”dopp i grytan” och ”röra om i grytan”.  Se även köttgryta. 3 I Skurup i Skåne sa man, åtminstone förr, att ”di har satt den stora grydan på”, när en kvinna blivit gravid. (Byrman 1989)


(sl) kokerska. Se även slyna.


(dial) djävulen. (OFS) Rietz (1867) har grå bl a i betydelsen elak, stygg och något vred och gråen; djefvulen. På Åland finns grågobbin både för hustomten och fan. Den senare kallas också Grå Pär.  "Men nu vågar ingen domare fälla vrånga domar, för de vet, att Hulten Grå och prästen håller ihop." (Folksagan i Sverige 3 s 503)


(so) om gråhårig gammal gubbe.


(sl) trist och tråkig svenssonbög. ”Jaha,...men vi är så’na där gråbögar som stiger upp på morgonen och åker till jobbet.” (Jan Berglin Pytte Bergelin, Galago 2003)


se grimug.


(mil sl) Langenfeldt (1947) om hemlighus* i Linköpings försvarsområde.


(lmo) gråta och runka samtidigt. Se även gråtrunka.


(sym) ord ”uppfunnet” (13/10-2004) av undertecknad med betydelsen sex mellan äldre, en ålderskategori som, enligt yngre, borde ha slutat med sådana aktiviteter. Se även rynksex och silversex.


"Grå asexuell eller gråsexuell på svenska (ofta förkortat till grace efter engelskans gray + ace) är former av asexualitet där man kan känna sig sexuellt attraherad av andra." (Wikipedia) Se också asexuell.


(so) på 1400-talet kallades lösaktiga borgarfruar från gåskinnshoror. Gråskinn  kom från päls av vinterekorre och var dyrt och  bars  bara av "bättre" folk.


(nyo) ”en BDSM* nybörjare. (SAO 2013)


(sym) ett av 36 namn på kuk omnämnda i Den doftande trädgården*.


(nyo)  ”när man får en så djup och överväldigande orgasm att man börjar gråta”. (SAO 2013)


(sl) enligt slangopedia.se ”att sitta ensam hemma deppig och ångerfull samtidigt som man runkar och frossar i sin egen självömkan.”  "Jag passade på att gråtrunka till minnet av Ofelia." (Replik från Radioteaterns Hamlet [2025] i Sveriges radio Play.) Jämför grunka.


(sl) 1 få utlösning, ejakulera*. 2 grädda (i rören) skita i byxorna (byxbenen). Något som kan hända när man blir så rädd att man skiter på sig. Rör är här slang för byxor. 3 (sl) grädda pirogen: knulla och grädda baguetten; ha analsex. Se även pirog och baguette.


(sl) 1 sperma i  som tappa grädden, grädda; få orgasm, utlösning. ”Sug inte så gesvint, Kristin! Sakta, sakta, annars flyger grädden bums för mig, snälla, sakta, jag vill helst spara den en stund.” (Grafström, Kärlek 11/1969) ”Jag älskar att känna grädden över hela kroppen eller att skjuta den mot golvet, väggen eller sängkläderna.” (Hite 1982) 2 tunn, ”gräddflytande” avföring. 3 skumma, vispa grädde; onanera.


(euf) kvinnligt könsorgan. Liten kanna för kaffegrädde. ”Då hade Dvärg-Olle låtit dem skymta sin lem, och därmed planterat en helt ny och smärtsam längtan i deras trånga gräddsnipor och ej längre liljevita själar.” (Wahl 2003) Se också snipa och snäcka.


(euf) Pred (1990) har ”särskilt om prostituerade som arbetar i  Gamla stan”. ”Den position som gatans bottenskrap, som kvinnorna som handlade med sitt kön på hotellen längs Österlånggatan och i gränderna däromkring hade, speglas också i de öknamn man gav dem. ’Gatlafsor’, ’gnoor’ och ’grändkärringar’ betecknade den ’prostitutionsdrägg’ som sökte sitt uppehälle efter de smala gatorna i gamla stan.” (Lennartsson 2001) Se även gatlafs och gno, gnoa och käring.


(sl) gråta och runka samtidigt.  Jämför grunka och grånka.


(sl) grovhångel, petting*.


1(sl) knull i det gröna, dvs utomhus i uttrycken pröva om gräset bär och  vattna gräsmattan. Därtill gräsklippning; cunnilingus*. ”När vi var vid stadsparken så kunde han väl inte bärga sig längre så han sa att ’Nu tar vi en gräsare’ och så ryckte han tag i hela mig och bar in mig i parken...” (Söderblom 2015) Även gräsmanöver, gräsnyp, gräspipa och gräspippa. 2 gräs, sexualgräs, starrgräs (sl) könshår. Starr är en typ av halvgräs. ”Solens stav är du/ som tränger ner genom/ mitt blöta gräs/ glänsande av söta safter/ reser det sig efter/ ditt sting.” (Ann Smith citerad i Bygdeman 1994.) 3 vattna gräset; pissa. 4 bita i gräset; avlida, dö.


(euf) enligt  Pred (1990) prostituerad som arbetar i parkerna. 1800-tal.


(sl) 1 kuk. Förklaring se gräs, sexual. 2 (lmo) man eller kvinna som utför cunnilingus* eller fellatio*.


(sl) 1 kvinnans könshår. Engelsk slang har keep off the grass!; uppmaning från en man till en annan att sexuellt avhålla sig från den förres kvinna. 2 dra gräsmattan över sig; avlida, dö.


(sl) enligt Stolpe (1984) om ”förförd och därefter övergiven flicka”. ”Hist.: sedan 1738.” (SO) Bom (1950) menar, att den äldsta betydelsen av græsenke är precis som i medellågtyskans grasvedewe ”pige, der er forført i det fri og derefter forladt”. Bom jämför med engelska grasswidow och tyska Graswitwe och Strohwitwe, varifrån danskan ca 1700 fått stråenke. Strå är här detsamma som halm och vissa språkforskare menar att ordet syftade på att kvinnan vissa perioder lämnades ensam i sänghalmen*.

Den nutida betydelsen av en kvinna/man vars make/maka är tillfälligt bortrest kan tänkas ha uppkommit på den tid när Indien lydde under Storbritannien. De brittiska militärerna lär då på somrarna ha sänt sina familjer upp till det gröna gräset i bergstrakterna medan de själva stannade kvar i de heta kusttrakterna som gräsänklingar. I finskan finns  kesäleski; sommaränka. "Gräsänka betydde — och betyder idag — en hustru vars man är tillfälligt bortrest. Men det kunde också syfta på en fästmö vars fästman hade dött eller en liderlig flicka." (Hassan Jansson, K/ Lindström, J 2018) Och från samma källa kommer följande skällsord: "Gräsänka! Åsna! Skvallerbytta! Din lortbytta! Täljsknivsänka! "


från japanskans soshokukei-dan-shi  beteckning för en allt större grupp  japanska män och kvinnor som saknar sexuell erfarenhet. I åldersgruppen 18-39 år är det 25,8 % av männen och 24,6 %  av kvinnorna som  är "oskulder".


(lmo) kallas den som gräver runt i sin egen  eller någon annans röv.


(sl) svendom*, manlig oskuld*.


(sl) svendom*, manlig oskuld.


(euf) ”få gröna hår på händerna”; bevis för att någon onanerat. Uttrycket hänger samman med att många ansett och fortfarande anser onani vara syndigt och skadligt. Äldre litteratur i ämnet talar om att de som onanerar blir sinnessjuka, impotenta och sterila. Mannens kraft försvagas vid sädesavgången och bitar av ryggmärgen försvinner vid onani. Den som sysslar med dylik självbefläckelse* avslöjas bl a genom att det växer ut grova, gröna hår på händerna.


(sl) fitta; dels med anspelning på nöjesfältet i Stockholm, dels med tanke på lund; tät och buskig skog. Se även nöjesfält.


(sl) spottloska.


(sl) om kvinna som är med på noterna. Motsatsen är då visa rött.


(åld o so) odåga. (Swedberg 1720-t)


1 (euf) i uttryck som har med havandeskap att göra. Tidigare var det tradition att man gick med gröt till barnsängskvinnor och denna sedvänja lever kvar i en rad idag föråldrade uttryck som det uppländska "hon drar ihop till gröts” och de estländska ”hon ska få gröt” och ”hon tarvar gröt”. I Uppland talade man också förr om att ha grötgrimma där grimma står för ”strimmor eller ränder i ansiktet” och i Estland (Nuckö) kallade man en havande kvinna som snart skulle föda för grötmor och att ligga i barnsäng hette i Kyrkhult i Blekinge ”ligga paa grötsidan”. (Byrman 1989). SAOB har draga sig till grötsidan  ett 1700-talsuttryck om samma sak. 2 (sl) röra om i gröten; att ha sex med en kvinna som just tagit emot en sats från en tidigare partner.


(dial) enligt OFS allmänt om anus, rövhål. Därav  skjuta med grötbössan; fjärta. Ohlmarks (2004) har grötabössan; ändalykten och ”Täpp te grötabössan å sitt inte å loukta, ditt svin.” Även, från samma källa, ladda grötabössan; proppa i sig mat. Skånskan har grödabössa om samma sak. Jämför  gröthål och ärtbössa.


(dial)  ”göra besök hos barnsängskvinna och ha med sig mat bl a risgrynsgröt som förning”. (OFS) Se vidare gröt och sopptunna.


(dial) skämtsamt om anus*. (OFS) Se även hål.


(dial) ohyfsad i talet. (OFS)


(sk o so)  Ohlmarks (2004) har ”en som går ofta på toaletten” och ”Ska du ränna på sketan igen, din grötröv.”


(euf) det är Lars Holm som gjort mig uppmärksam på ordet genom sin artikel ’När biskopen blev gammal blev han ful i mun’ eller ’De sena tilläggen i Swedbergs ordabok (Uppsala Handskriften)’. ”Aktiviteterna ledde förhoppningsvis till att hustrun blev Swanger (1636; enda belägg i SAOS fram till 1735 för detta tyska lånord är havande) och hamnade i ’grötwrå, ligga i gråtwrå, i barnsäng’ (av SAOB belagt bara i Columbus’ Ordeskötsel 1678)...”


(sym) ett minimalt tygstycke som knappt täcker könsorganen och som hålls uppe av ett tunt snöre. Ursprungligen från geestring; band som höll upp det minimala höftskynke som täckte en indians kön. Graugaard (2001) menar att det är ovisst vad g:et står för och gissar på government, eftersom amerikansk lag påbjöd att stripporna skulle täcka könsorganet. ”Jag njuter av anblicken av den lilla g-stringen, som skär in i hennes fasta rumpa.” (Lektyr mars 1999) ”Veronika tågar iväg på sina guldsandaletter med den matchande handväskan dinglande och stjärthalvorna utanför g-strängen guppande och hoppande.” (Drougge 1998/2003)


(spa) i sydamerikansk spanska även huano. ”Hist.: sedan 1808.” (SO) Från det sydamerikanska indianspråket guechuas huanu; dynga, gödsel. Det rör sig om spillning och fiskrester från  fåglarnas häckplatser. Sedan 1840-talet har guano exporterats från främst Sydamerika och Sydafrika till bl a Europa för användning som kväve- och fosforgödselmedel. ”Du snackar guano!”; strunt, skit. Ingers (1977) har guano; skräp, smörja, underhaltig skrift och 1920-t.  Guano från pingviner innehåller lustgas, något som danska forskare fick erfara under studier av  fåglarnas spillning. Forskarna flippa ut helt, skriver sajten 9GAG. En motbjudande kvinna skälls för guanofitte i Norge.


(sl) bajsa, skita. Jämför gubbe (2).


(dial) OFS har ”änkling som uppvaktar unga flickor”.


(dial o so) även gubbskit. Gubbdjävel, gubbstut. (OFVG)


ursprungligen troligen ett barnspråksord med betydelsen något tjockt, klumpigt och böjt. Nordiskt ord t ex norska gubbe av oklart ursprung. Swedberg (1720-t) har halfgubbe; om medelålders man. 1 (sl) Kotsinas (1996) har ”kund till prostituerad” med tidsangivelsen 1898. 2 (dial) ”Dra/kâra ikull gôbben”; dra/peta omkull gubben. Det som skulle dras eller petas omkull var den lodräta skitpelare under skithusbänken på forna dagars utedass, vilken inte minst vintertid på grund av hopfrysning kunde bli så hög att den var i vägen för den nödige. Min sagesman (f 1929) säger sig ha hört uttrycket hemma i Jämtland under 1930- och 40-talen. 3 gubbe (dial) om övernaturligt väsen, fan. (OFS) Rietz (1867) har Gammel gubben; hin onde (Sdm). 4 gubbe (so) Gaunt (1983) menar att äldre värderades med vördnad fram till 1700-talet och att de sedan behandlades allt sämre och sämre under 1800-talet. Och han fortsätter: ”Nu var nyckelorden reform, innovation, nyhet och de gammalmodiga föraktades. Bellman kunde fortfarande sjunga om Gubben Noak som var en hedersman. Men så småningom fick ordet gubbe alltmera en nedsättande betydelse.” Han ger exempel på en rad nybildningar med dålig klang hämtade från SAOB: gubbstolle (1769), gubbevars, gubbskägg (1891), gubbstutt (1862), gubbstrutt (1865), gubbstrunt (1891). Han tar även upp gubbe i betydelsen misstag eller fel t ex ”den gubben gick inte” (1880) i meningen att man misslyckats.

”Nog är jag gubbe! Fast ordet roar mig inte. Det klingar inte när man slår det i bordet; det ligger inte bra i munnen. Inte undra på. Det är inget riktigt ord. Ett barnspråksord om något tjockt och klumpigt. Finns i vårt språk bara sedan femtonhundratalet. Gammal är däremot rätt, liksom äldre. [...] Men det är rätt att i Sverige kalla sig gubbe. Just för att det finns förakt i ordet. Vi är ju varken kineser eller japaner; ja, vi hör alls inte till någon kultur där ålderdom högaktas.” (Myrdal 2002) Idag är ju gubbe i uttryck som gubbjävel, ful gubbe*, gubbsjuka* och galna gubbsjukan*, snuskgubbe, skitgubbe och äckelgubbe* ett grovt skällsord som opåtalt får passera i alla åldersklasser oavsett könstillhörighet. 5  gubben i lådan; kuk.


(so) kvinna som håller sig till gifta män. OFS har ”kvinna som håller till med annan man”.


(sl) en skrumpen gammal gubbkuk där den synliga delen endast utgörs av ollonet. Se även under gubbe och klitta.


(sl) korv.


1 prostataförstoring. 2 benämning på äldre mäns erotiska intresse för unga flickor.  NEO har ”Hist.: sedan 1961.” ”Farona, som är pistagegrönt klädd idag, strålar som en lavalampa och går med viga rörelser ut på lunchrast med den gubbsjukt uppsnofsade chefen som girigt indandas ångorna från hennes fertilitetsdoftande underliv (men fy, som jag tänker!).” (Drougge 2003) ”Gubbsjuka i sin mest patetiska form möter jag bland mina åldriga patienter på sjukhem och gruppboenden, De vars frontallober definitivt är igenslammade och vars överjag slumrat in för gott och som försöker övermanna vårdbiträdena.” (citerat läsarbrev från läkaren Elisabet Finné till Jan Myrdal i Gubbsjuka 2002) Vidare skriver Finné: "Ordet är fult även om företeelsen inte behöver vara sjuk. Den s. k. gubbsjukan kan vara uttryck för en ömhet man som åldrande person känner inför ungdomen, den fascination man upplever över skönheten hos den unga som ännu är så omedveten om sin stora gåva att vara ung och vacker." Se även galna gubbsjukan.


(sl) gör den som tillbringar lång tid på toan mindre med att skita än att få lugn och ro för t ex läsning.


(sl) gubbsjuk* man.  i växtvärlden en encellig gulgrön alg vars celler som skyddsåtgärd kan sprängas och kasta ut ett giftigt slem. Kopplingen till det gubbslem som lanserades 2001 är osäker. Mitt under direktsändning av en Fröken Sverige tävling gick två feminister som kallade sig Unfucked Pussy upp på scenen där de vecklade upp en banderoll med ordet GUBBSLEM på. Den polsksvenska konstnären Joanna Rytel (f 1974) sägs vara upphovskvinnan till uttrycket. ”Han som satte upp bilden [en kvinna som formar sin mun runt en varmkorv. En bild som väckte debatt inte bara på plats i Simrishamn utan i hela riket] säger att han tycker den är rolig. Det där gubbslemmiga hö- hö-andet tycker jag vi fått nog av.” (Gudrun Schyman, Feministiskt initiativ i YA 14/7 2012.)


(sl) en sorts häftmassa som används t ex i garage och verkstäder. Går också under namnet apskit.


(euf) slem*, var.


(lmo) växelform till kucku, gökens läte och därmed ljudhärmande med kuk.


fornsvenska gudh. Ett gemensamt germanskt ord, t ex engelska God och tyska Gott, av omtvistat ursprung. Möjligen kan ordet vara ett particip till en indoeuropeisk rot med betydelsen ”ropa, åkalla”. "Hist.: sedan 1000-talet.” (SO) SAOB:s äldsta belägg är från 1561. Från början syftade ordet på  hedniska gudar och övertogs senare av den kristna kyrkan.  Guds namn förekommer talrikt i mildare svordomar och bedyranden, t ex  gudars skymning, för Guds skull, gudskelov och Herre Gud, samtliga så harmlösa att de inte kräver några förmildrande omskrivningar som merparten av våra kraftord. Annat var det på den katolska tiden, då religionen styrde människans liv och då uttryck som ”Guds död” osade svavel.

Ljung (2006) tar upp några medeltida kraftuttryck som t ex Gudz hunglade, ett sammandrag av Guds änglars död och Gudz blott dig; Guds blod åt dig. Vanligt var också att man svor vid Gud och vid Guds blod. Hellquist (1918) menar att svordomar vid Guds fem ’under’ eller sår ”var f. ö så allmänna, att man deraf bildade verbet femundras ...” ”Till slut yttrade hon: ’Herre Gud, hjälp mig!’ Då sade Bergagubben: ’Kasta ut tösungen, hon svär så styggt’!” Citatet från Schön (2010) och gäller en bergtagen flicka. Schön förklarar att eftersom det mesta är bakvänt hos de övernaturliga så betraktas de kristna böner som är positiva för människor som svordomar av troll och andra övernaturliga väsen. ”I ep. 15 och 76 svärjes vid ’Guds svåra nöd’...” (Larsson/ Hellquist 1967)  Här avses Bellmans Fredmans Epistlar. I slang finns snacka med gud; dö. På gud (för sl) jag svär på gud! I Lars-Gunnar Anderssons undersökning Varför är det fult att svära (1977) ansåg 25 % att ”Herre Gud” var en svordom.* Enligt Trafiksäkerhetsverket är GUD olämpligt som bokstavskombination på bilregistreringsskylt . Se vidare svordomar och adjö.


(smn) prostituerad. ”Det heter inte hora, utan intimmassör, eller som många kunder föredrar att kalla det: en gudinna.” (Brask 2007)


(dial) kvinnans könsorgan. (OFVG)


(no sl) Gutter Uten Fast Fitte.


(sl) i Norstedts svenska slangordbok (1998)  betyder gugge pojke. I Jean Genet Tjuvens dagbok (1949/52) står ordet för homosexuell. ”Låt guggen komma till dig. Låt honom svansa framför dig. Låtsa, som om du är litet förvånad, när han föreslår dig, att ni skall gå i säng tillsammans.”


(fr) sexuellt hjälpmedel. Band på munkkåpa, hårlock.  Hertoft (1989) har ”en ring genom huden alldeles bakom pungen, sägs verka sexuellt stimulerande och ett lätt drag i ringen lär förlänga orgasmen”.


1 (sl) gåk; snopp*, kuk.  2  "Trälpojken Halte lyfter upp framskörtet på sin grova särk för att bära kottar däri och klandras av en munk: Inte ska du gå med gåken bar! Halte förstår inte men gamle  vikingen Joar skulle ha gissat att munken kom från irernas öar, 'eftersom han brukade ordet gåk som där skrives gawk och egentligen betyder gök, och som på svearnas och göternas språk nämndes guk'."  (Sven Wernström med utgångspunkt i sin  första bok om Trälarna från 1973) Se också under kuk.


(förb spr) enligt Thesleff (1912) används gukki i betydelsen djävlig, mest om polis eller detektiv. Och han ger exemplet: ”Dom är så gukkiga där nere.”


(euf) säga gukväll åt någon; ha ett förhållande med någon. Så här uttrycker Hjalmar Bergman det i sin Markurells i Wadköping (1919): ”Vid en träta med hustrun säger sig Markurell veta ett och annat — Att till exempel det fanns en viss mejerska på Stortofta, som häradshövdingen sa gukväll åt.”


(sym) för piss och skit. Skylt på kalifornisk toalett i vattenbesparande syfte: ”If it’s yellow, let it mellow/ If it’s brown, flush it down.” (Om det är gult, låt det vara/ Om det är brunt, spola bara.)


(sl) piss, pissa. Även slå en gul för samma sak.


(sl) pissa. Hänsyftar naturligtvis på färgen på urinen.


(sl) ett av många färgstarka uttryck som avser ändtarmen. Även bruna och svarta gången.


(sk) tussilago, maskros.


(lmo) slå en guldbåge; pissa.


se under dosa.


(sl) 1 kuk. Se även fisk. 2 byta vatten på guldfisken; pissa, runka: något som gör att den blir så glad att den strålar. P g a sin färg kallas en pisstråle ibland för en gulddusch, guldstråle. 3 vattna guldfisken; gå på toaletten. 4 doppa guldfisken; knulla. 5 guldfiskar; kvinnobröst. 6 guldfisk om rik torsk* som betalar bra.

guldfiskar
gulddusch, guldstråle
guldfisk
fisk


se gruva.


(sl) kuk. Se också klimp (2).


(sl) kallas den som inte haft sex på minst 12 månader.  "Enligt en undersökning från 2018 har 10% av alla svenskar aldrig sex. I en annan undersökning, från 2019, sägs det att 20% av Sveriges vuxna befolkning (16-84 år) inte haft sex det senaste året. En femtedel är alltså guldmunkar." (Carl Cederström: En celibatörs* bekännelser. SvD Kultur 23/2-2020)  Se också kopparmunk, bronsmunk, silvermunk och munk.


(sym) urin som bevattningsmedel är både effektivt och gratis. Det sägs att urinen från en person under ett år räcker för att gödsla 400 kvadratmeter. Studier har visat att urin innehåller ungefär samma näringsämnen som köpta gödselpreparat. Pissa i en potta eller vattenkanna och spä ut innehållet med vatten. En del urin och tio delar vatten. Vattnar man inomhus kan man för att undvika lukt spä ut med 20-30 delar vatten. Minst en gång i veckan bör bevattningen ske.


(dial) kurtis, kurtisera, hångel, hångla (med flickor). (OFS)


(sl) piss. Slå en guling, sila guling; pissa.


(sl) fitta.


se progesteron.


(euf) 1 kvinnligt könsorgan. ”Två slags gull så finner man i Naturen/ Ett har bergen det andra jungfruburen/ Det ena gullet är idel röda mullen/ Det andra gullet sitter fast vid hullet/ Det ena gullet hämtar man från bergvärken/ Det andra gullet finnes under särken/ Det ena blir alt mindre när det nötes/ Det anda större ju mer det filkas och stötes.” (Anonym hordikt i Köttets Poesi 1995/2007.) 2 gull; (sbst) var*. Jämför gult.


(smn) fitta. Se även under fjun.


(sl) bög, homosexuell.


(sym) kvinnligt könsorgan. Jämför höna (1).


(sk o ljud) kräkretning. ”Ja, de gullper å gullper, men spy kan ja inte.” (Ohlmarks 2004)


(euf) var*. (sbst) Se även sörja.


(nylatin från latin gummi; av grekiska kommi; gummi)) en tumörliknande gummiaktig knuta som uppträder antingen i hjärnan, lungorna, benen eller levern vid tredje stadiet av syfilis.


(sl) kondom*.  Kondomer är ofta  gjorda av gummimaterialet latex. Det finns även kondomer av ett tunt gummiaktigt material som heter polyuretan och som anses starkare än latex. I detta material tillverkas också en kondom som är gjord för att passa i slidan. Denna mjuka, påsliknande femidom* förs in i slidan före samlaget. ”Preventivmedlen ledde till ständigt bråk innan jag fick livmodern bortopererad. Han gillade inte att få sin ’känsel’ avtrubbad av gummi.” (Hite 1977) ”Han har bland de blivande teologerna gjort en marknadsanalys och konstaterat fattigdom plus stor efterfrågan på knullgummi, som det hette på 40-talet, ett ord som han bemödar sig att lägga bort i samtal.” (Enquist 2008) Jämför dansk slang gummidreng som kan betyda både kondom och hallick. Danskan har även gummimand för kondom. Gummi-Adam efter  företagsledaren Nils Adamsson (1879—1939) som sålde preventivmedel bl a i automater. Ett enkelt och diskret sätt att förse sig med knullgummi*. Se även under latex.

gummidreng gummimand Gummi-Adam latex knullgummi gummi


(lmo) silikonbröst. Se även silikonbomber.


(sl) sexhjälpmedel av gummi eller annat elastiskt material ofta naturtroget återgivet. Engelsmännen talar om sailor’s sweatheart (sjömansfästmö) och japanerna om en ”lyckoask”. Hos Duerr (1996) finns följande beskrivning, hämtad ur en katalog från en fransk gummivarufabrik på 1920-talet: ”Denna attiralj, som är mycket använd av sjömän under långa sjöresor, bär också namnet Dame de Voyage. Den är en exakt kopia av den nedre delen av den kvinnliga bålen till lårens början. Det kvinnliga könsorganet är omsorgsfullt och verklighetstroget återgivet: hårbeklädnaden, de yttre blygdläpparna, de inre blygdläpparna, klitoris, vaginan med dess struktur är helt naturtrogna. Detta gör att vår könsartefakt vid könsakten känns exakt som en kvinna. På baksidan finns dessutom en anus i ett sammandragande material som tillfredsställer dem som har förkärlek för analsex.”


(sl) 1990-talsord för kondom enligt Thorén (1996) som också har gummiluva (Sydsverige). Kotsinas (1998) har gummiman, gummislang, gummgummisnok, gummisäck, gummitratt och gummivante; kondom. Se även hatt (2).


(för sl) kondom. Se även gummi och mössa.


(sl) dildo*. ”Jag hade gärna sett att de dragit fram gummisnorren redan i första akten. När de väl kom igång och det blev lite tjofaddefittan så var ju filmen slut.” (Lodalen 2003) ”Men det bästa av allt med gummikuken är att den aldrig drabbas av impotens. I lydig givakt står den alltid till tjänst för att bistå mig med att ta kvinnor till sjunde himlen. Eller som jag brukar säga: med en kraftig löskuk kan man helt enkelt slå världen med häpnad.” (Mian Lodalen i Ottar 3/97) Se även god(e)miché och olisbos.


se snodd.


(sl) halvhård kuk. Se även stånd.


(sl) kondom.  Ett hölje av något mjukt material som träs över främst finger. Se även tuta.


(euf) rumpa, bakdel. Fornnordiska gumpur, isländska gumpr, norska och danska gump, samtliga med den troliga grundbetydelsen ”något runt och välvt”.  Bakdel hos djur. SAOB menar att det rör sig om  ”en nasalerad sidoform till stammen i gubbe o guppa (sbst)”. NEO har hist.: sedan 1640”. OFS har gump; bakdel hos människa och gumpa; skumpa, stöta, vicka på bakdelen vid gående eller springande samt gumpog; stor över gumpen. Samtliga ord allmänt förekommande.

Enligt SAOB är gump "starkt vardagligt när det gäller mänskliga bakar".  ”En flicka gick på vägen och vicka på sin gump/ så glader i sitt sinne mens hon sjöng en liten stump.” (Uvén 1967) ”I hvita gumpar, jag är er huld/ Båd’ för er egen och grannens skuld.” (Kakamoja 1983/1872) Ordet är gångbart än idag. Själv har jag hört det användas i Skåne om människans bakdel bl a av barn. ”Mette Marit svingar av hjärtans lust tattarpiskan över Esters fistel- och pormaskangripna gumgump.” (Teratologen: Pedofobens bekännelse, Perversioner 2003) ”... tungt gungande pumpande i stumt dumsnälla gumgumpar...” (Teratologen: Orgasmkrematoriets härlighetsutgjutelse. Subaltern 3/2006)


(sk)  Ohlmarks (2004) har ”person med flatulens*”. Från samma källa: ”Sitter du å kröner (kryster) åsse, din sakrans gumpagefyr?”


(sl) homosexuell man, bög. Se också gump.


(pers) kvinnligt könsorgan.


1 rörelsebeskrivande om knull. ”Klockan hade hunnit bli tio och Johan hade gungat fram och tillbaka ett par gånger mellan Rosas ben.” (Olausson, Kärlek 9/1968) "Alls inget nykommet, Postumus, är det att sätta en annans säng i gungning och visa förakt för dess heliga genius." (Juvenalis Sjätte boken s 78) 2 (sbst) om kvinna som sexobjekt. 3 (dial) om graviditet i  ”hon ha vatt i gongan årdentligt” som sagesmannen (f 1937) sägs ha hört i sin barndoms Blekinge. (Byrman 1989)


(sym) kuk.


(sl) om prostituerad som bjuder på gungande ritt. Se även häst.


(lmo) någonting som bara inte finns.


(sl) kvinnobröst.


(lmo) kuk med halvstånd. Se även pjäs.


(sym) kallas den samlagsställning där ena partnern sitter ner och stöder sig med händerna placerade bakom sig medan motpartnern sitter på henne/honom. Så förenade, med könsorganen begravda i varandra, gungar de fram och tillbaka som i en gungstol.


(dial) gå te gunnars; vomera*. (ORB)


(för sl) pung*.


(eng) lek med sexuella inslag där riktiga eller falska skjutvapen är inblandade. Det är ovanligt att vapnen är laddade men det kan den, mot vilken vapnet är riktat, inte vara säker på.


(sam) 1 kvinnligt könsorgan. 2 guonná; (adj) pisstinkande.


(sam) sur könslukt.


(sam) kvinnligt könsorgan.


(sl) 1 knulla.  Röra sig upp och ner med knyckiga rörelser. ”Kära fröken, hej å hå,/ vad ni är skön att guppa på.” (Hegeler 1968) ”Det där att du ligger och guppar ovanpå mig i evigheters evigheter är säkert bra för dig men gör inget för mig.” (Alakoski/Mogensen 2008) "Movitz den sällen/ Nu på spishällen/ Tusen tillfällen/ Kärleken ger/ Gupp  upp och ner/ Gupp, gupp än mer/ Ställ köksdörrn på glänt Movitz ler." (F E I:279)  2 Enligt Engvall/Nilsson (1996) säger små barn guppa om att onanera. Norsk slang har humpe (guppa, skumpa) om samma sak.


(sl) dö, döda.


(sl) 1 kuk; formlikhet men även en ersättningsvara för originalet, precis som i fallet med t ex banan och morot (se do) Det finns även de som menar att vårt ord kuk kan härledas från lat cucumis; gurka, engelska cucumber. Se under kuk. ”’Du har en fantastisk kuk, är väl förstås inte någonting hon säger för allra första gången — fast hon reserverar komplimangen för alldeles extra fina kukar — inte den vanliga hemodlade gurkan.” (Jong 1984) ”Nej men oj då, säger hon, det var mig en vissen gurka. [...] Den där kommer du inte långt med, konstaterar hon och står naken i dörröppningen med solskenet bakom sig.” (Bolinder 2002) ”En gång prövade jag med en gurka och en annan gång med en massageapparat, men det gav mig liksom en känsla av att komma bort från mig själv på något sätt.” (Hite 1977) ”Den japanska fallosen var för länge sedan utsliten. Då fick jag den idén att vi skulle köpa en gurka på skoj. En vinterdag gick vi ner till affären och bad om en gurka — Dorotea gjorde det, jag vågade inte. När handlaren sa att det inte var GURKSÄSONG blev jag alldeles blek, hade aldrig hört talas om en sådan och skulle just till att gå. Men Dorotea var blixtsnabb: ’Då tar vi en morot! [...] knullade mig muntert med vad det råkade vara säsong för.” (Brøgger 1974) 2 dra i gurkan; runka, onanera.


(för sl ) sägs om den kille som knullat kvinna med sladdrig fitta.


(sym) fitta. Handbollsterm. Se även burk (3).


(lmo) glidmedel vid t ex knull. Gurklmeja är en art bland ingefärsväxter.


(sl) lesbisk kvinna. Se även gurka.


(somaliska) kuk.


(för sl) tjej. Ursprungligen från turkiskans kiz; flicka. Ordet är, enligt SO, belagt i svenskan sedan1996. Feministen och författaren Ebba Witt-Brattström (född 1953) undrar, efter att SAOL tagit med ordet guss i senaste upplagan, om vi verkligen behöver ytterligare ett nedsättande ord för kvinnor. Enligt Jonsson (2007) från vilken uppgifterna hämtats, hänvisade Witt-Brattström till att krönikören Nima Daryamadj i tidningen City ”påpekat att ordet liknar persikans ’gooz’ som betyder fis. Därmed kunde ’guss’ uppfattas nedsättande, menade Witt-Brattström, och liknade det vid att kalla tjejer för ’pruttor’.”


(dial)  ”ett kraftuttryck betyder ungefär rysligt”. (ORB)


(åld) även Stafva. Enligt Hjelmqvist (1903) namn på nattkärlet* i Finland. Hjelmqvist menar också att ordet ”tycks ha högst begränsad användning”.


(lmo) Peder Svart, historiker och biskop i Västerås, död 1562, författade en krönika över Gustav Vasas regering fram till 1534. Senast denna krönika gavs ut var 1964 av G Westin. Följande citat är hämtat från K Sundberg (Kärlek 6/1966) om Gustav Vasas ’erotiska’ äventyr i Dalarna: ”Det klafsade i leran utanför och Magdalena bet i sina flätor då hon återsåg den sträva kuk om vilken Peder Svart berättat att ’den af alla fruentimber sades hvara blå ok lysandes i mörker, en halv alen lång, til bredhen såsom en smedhs arm, fuller af senor ok krafft såsom det flådda låret på en tiur och lijk en hakebössa till sädestrycket, därtill kommandes det hväsande liud som jagh siälf hört hafver i tider af brunst eller konungsliger ilska, thet är dagligen’.”


(sl) köra, ratta Gustavsbergsbussen; kräkas i toaletten. Omfamna toaskålen som en bussratt.  Gustavsberg företag som tillverkar vitvaror som toastolar.


(sl) röv, rumpa.


(sl) snygg, sexig tjej. Enligt slangopedia.se förekommer ordet mest i västra Blekinge men också i norra Stockholm. Se även under brax.


(no) manlig utlösning*. Se vidare under sprut.


(dia o ljud) stöta upp, kräkas. (ORB)


(franska gouvernante, till gouverner; styra, leda, uppfostra) kvinnlig, dominerande härskarinna inom S/M*.


(sam) urin.


(dial) Rietz (1867) anser ordet besläktat med vamb; mage (Vb) och betyder ”bukig om kor; hafvande om qvinnor”.


(grek) män och kvinnor som sexuellt föredrar transvestiter*. Jämför transofil.


(sl) rumpa, röv.


även julp,  jylp, jylf. Lågtyska gulp, gülp, holländska gulp med samma betydelse. Av ovisst ursprung. Troligen till en ordrot gapa, stå öppen. Ordet belagt sedan 1800-talet. Anordning framtill på byxa som går att stänga och öppna förr med knappar, idag mest med blixtlås. ”Vid den tiden [1700-talets Spanien] hade det uppstått en häftig religiös tvist angående julpen. Den som bar en sådan, kastades i fängelse, och skräddaren, som hade förfärdigat de anstötliga byxorna, blev likaledes straffad. Från predikstolarna dundrade man mot julpen, och slutligen uppspikade man på kyrkdörrarna en förordning, enligt vilken bödeln fick tillåtelse att bära byxor med julp.” (Casanova 1936/1700-t) ”Jag förälskade mig i lärarna i tur och ordning. Eller rättare sagt, den nya upptäckten av vad män hade i byxorna var det som höll mig vaken under lektionerna under de tre åren. Det som fanns bakom gylfen var den nödvändiga förutsättningen för att lärdomen skulle tränga in.” (Brøgger 1978) ”Karlarna i byn hotade att kastrera himlanasaren och kommunisten Toivo Korpela om denne inte stängde gylfen sin och genast flyttade sin verksamhet till ett rödare ställe än Kardis.” (Pohjanen 2003) ”En oknäppt gylf var nog för att försätta henne i trance.” (Miller 1956) ”Jag hörde hans gylf sjunga.” (Delany 2009) OFVG har  skylta med gylfknapparna; ha gylfen oknäppt. I slang finns gylf; skåp med brandslang och spruta.


fornsvenska gylka; kräkas, kasta upp, spy. Allmänt förekommande i förbindelse med upp. (OFS) Rietz (1867) har gölka eller gylka i betydelsen spy, kasta upp (Kalmar län).  SAOB har även betydelsen rapa och exemplet: "Thet han 2ne Söndagar varit drucken, samt gylkat och gifvit öfver på Predikostolen." (Växjö Domkapitels Akter. Handskrift 1764)  Jämför hulka.


1 (euf) i s k dirty sex*, där avföring och urin intar en central roll i sexlekarna, ingår bl a att partnerna pissar på varandra, eller, för att uttrycka det mer poetiskt, ger varandra ”gyllene duschar”. ”Nu när min hustru och jag är ensamma är vi mindre hämmade. Jag tycker det är upphetsande att vara närvarande när hon kissar och vi har gått så långt att vi prövat på några ’gyllene duschar’.” (Hite 1982) Se även golden shower.


(åld) enligt Tillhagen (1962) om människoträck i en linnetrasa, omnämnd i den första svenska farmakopén (1686). Det var vanligt att skit från människor och djur användes som medicin, både för utvärtes och invärtes bruk. För att maskera vad det hela rörde sig om, använde man namn som gyllene plåster, guldsalva, eller som i England zibethum och oriental sulphur, för människoskit. Fårskit ansågs vara bra mot hudutslag och sötat med socker serverades det som sheep-nanny tea också till barn. Bourke (1968/1891) menar att blandningen var i bruk ännu vid mitten av 1800-talet. Se även avföringstransplantation.


se triangeln.


se grotta.


(nyo) ”penis på man som tror sig kunna omvända en lesbisk kvinna med hjälp av sitt kön”. (SAO 2013)


(fsv)  kräkas. Äldre danska gylpe, gulpe. Ljudhärmande precis som gylka (se do). Söderwall (1887) har "bryta sig (för att kräkas) och "takir hon til ath rapa och gylpa." (Läke- och Örte - böcker. Utg. af G. E. Klemming 1883—1886).


(sl) kallas den person, som oavsett kön, högljutt gör sig hörd på gymmet, kommenterar andras träning och har synpunkter på det mesta.


(grekiska gymnos; naken och phobos; rädsla, skräck) rädsla för nakenhet och nakna kroppar. "Naturism är detsamma som nudism, och benämningar som freikörperkultur, gymnosofi (sofi av grekiska sofistes; vis)  och nakenkultur har betecknat samma sak."  (Lindström 2021 s 261)


av gymnastik fån grekiska gymnastike: kroppsövningar till gymnos; naken. Efter mönster av engelska jogging och stretching. Fenomenet blev ett begrepp i Sverige på 1980-talet då det presenterades i tv. Eftersom det rör sig om snabba, omväxlande rörelser där hela kroppen får jobba, blev orden också slang för knulla. ”Jag kan bara inte gå med på att man kan kalla den där genitala gymnastiken för ’att älska’.” (Hite 1977) Se även jogga.


(grekiska gyne; kvinna, aner; man och morfe; form, skapnad samt philia; kärlek, dragning till) att vara sexuellt intresserad av feminiserade män som t ex transvestiter*, dragqueens* och transsexuella*.


(grekiska gyne; kvinna och fobos; ängslan, oro) sjuklig rädsla för kvinnor och det kvinnliga. Jämför misogyni.


(av grekiska gyne; kvinna och logos; lära, vetenskap) läran om sjukdomar i de kvinnliga könsorganen.  NEO har ordet ”hist.: sedan 1839”. ”Tanken på att en främmande människa ska titta in i det allra heligaste väcker osäkerhet. Och man längtar inte direkt efter att få ett gynekologiskt instrument av främmande format i sig. Ingen skuttar på vägen till gyn.” (Öppna dörren försiktigt. Ottar 4/97)


(grekiska gyne; kvinna och mania; raseri, galenskap, vansinne) stark, sjuklig sexualdrift hos män. Se också satyriasis.


(grekiska gyne; kvinna och mastos; bröst) förstoring av en eller båda bröstkörtlarna hos män. Vanligt och ofarligt fenomen hos unga pojkar under puberteten p g a ökad östrogenbildning (kvinnligt könshormon). Hos vuxna män kan dock fenomenet vara tecken på en form av hormonstörning.


se andromimetofili.


(grekiska gyne; kvinna) om person som är sexuellt attraherad av kvinnor. Jämför gynofil.


(dial) om gödsel*, gödning i Dalarna och Skåne. Motsvaras av gjönn i Västergötland och göning i Västerbotten. Källa: Rietz (1867).


(grekiska gyne; kvinna och grekiska philia, kärlek, vänskap, dragning till) sexuellt attraherad av kvinnor. Jämför  motsvarande attraktion bland män  androfil. (se do)


(dial) även gösma, jusma och jysma;  spricka*, cunnus. (OFVG)  Lundbladh (2012) har  gysma, jysma; fitta.


(dial) gödsel. ”Urinbrunn unner lagårn ska/ dä bli, dä ä en sak,/ å cementerad gysselstack,/ som ha försitts mä tak.” (Saxon 1922)


(för sl) enligt slangopedia.se "bajs på turkiska."


ett annat, mer passande namn på G-punkten*. "Tidigare kallades denna yta för G-punkten. Numera finns någorlunda enighet om att det inte är en särskild liten punkt utan mer ett område, en zon, som kan reagera positivt på tryck och massage." (Dahlén 2017)


kliva
gå hela vägen;
gå undan
gå sönder
gå by west

1 (euf)  gå på, gå över, gå i säng, gå ner;  knulla. ”Omhuldad på 20-talet var ’vattenglasteorin’; att gå i säng med någon var lika naturligt och odramatiskt som att dricka ett glas vatten.” (Matz 1984) Se även kliva och stiga på. Också gå in i någon. ”Han gick in i mig med den där saken. Den är stor och blöt och äcklig och jag är smutsig. Jag är det smutsigaste som finns”. (incestoffer uttalar sig i DN 8/5-1994) ”Åh min gud! Så den står, älsklingen min! Å, nu går den in...nu...m...m...m...mmmm..” (Harris 1965/1900) Linné (1979/1700-t) har gå tilhopa och gå under: ”En man bör ej tilhopa gå efter nyligen hafd coitus ...” och ”....at Hustrun heldre welat gå under plågor af allehanda slag, än som at en stund gå under mannen.” 2 gå ner (sl) ”utöva oralsex” enligt Thorén (1996) 1990-tals uttryck. Även gå hela vägen; för samma sak.

3 gå och ta bort, enligt Svantesson (1942) om abort. 4 orgasm, utlösning i slanguttrycket det går för någon. ”Gick det för dig”?; vanlig manlig undran till partnern efter knull. ”När det har gått för mig och jag ligger där alldeles kladdig, då skulle jag inte kunna vara elak mot någon. Aldrig starta ett krig. Allt är bara godhet. Jag tror inte man kan tänka en ond tanke när det går för en.” (Hur är det att ha en? Ottar 3/97) "Jag vill se dig dansa med henne. Det kommer att bli en upplevelse... bara att titta på er. Vet du, om det inte går i byxorna på dig, när hon börjar åla sig, så är jag skapt som en nors.” (Miller 1956)  Även låt gå!; uppmaning till utlösning, ejakulation. 5 (euf) gå åt olika håll och till olika platser eller gå på det d v s dasset för att uträtta sina naturbehov var vanligt förr, innan det blev inne att gå ut inne. Efter att i årtusenden gått ut kunde man med innetoalettens hjälp gå ut inne. En ”rövolution” så god som någon, eller som bonden uttryckte det om sommargästerna från stan: ”Di ä bra könstia, di äter ute å skiter inne.”

Under ganga tar Rietz (1867) upp bl a ”ga burrt mä byxuner”, gotländska för att gå ut och göra sitt tarv. Vidare ”gå nol [nord] om vägga”, värmländska för att gå utom dörren och göra samma sak som på Gotland. Ett uttryck som används än idag är ”gå bakom knuten”; för en piss utomhus. Lägesbeskrivande är  gå en trappa upp/ner och  gå på huset. "Doktorn undersökte honom inte särskilt noga, för karln sa ju bara som sanningen var, att han hade ont när han gick på huset." (Folksagan i Sverige 3 s 769) Även gå undan som i följande passus i Folksagan i Sverige (1 s 191): "Men en västgöte är människa han också, även om han inte är av det rätta folkslaget och fast affärerna gick så svindlande bra, blev han tvungen att gå undan ett litet tag, och då bad han en av kamraterna att ta över en stund."

Hymes (1964) berättar att Nupefolket i Nigeria använder ”att gå utanför”, när de ska ut och skita. Ett vanligt slanguttryck är ”gå på skitan” för den som vill klämma en skit. I 1703 års bibel 5 Mos 23:12 heter det att ”Uthan för lägret skalt tu hafwa en plats, ther tu uth uppå gårr til tina tarfwer”. I Bibel 2000 sägs det att: ”Du skall ha ett visst ställe att gå till utanför lägret.” Och så fortsättningen i vers 13 i 1703 års bibel respektive Bibel 2000: ”Och skalt hafwa en staka widh bältet, och när tu tigh ther uthe sättia wilt, skalt tu grafwa ther medh och när tu sutit hafwer, skalt tu medh mullene öfwerskyla thet af tigh gångit är./ Du skall ha en grävpinne i bältet, och när du behöver sätta dig där ute skall du gräva en grop med den och efteråt täcka över din träck.”

Gå på gården något som innebar att man förrättade sitt tarv någonstans ute på gårdsplanen. Under den kalla årstiden gick man sällan längre än ut på förstutrappan. Senare, när utedass blev vanliga, talade man om att gå på gården när man besökte sådana. Gårdsanknutet är också  gå bakom knuten.

Gunnar Tilander (1968) har bl a följande att säga i ämnet: ”Sannolikt går uttrycket gå te Kalle på hagen; gå på avträdet, vanligt i min födelsebygd i Kind i Västergötland, tillbaka till de tider, då man gick ut i det fria, ut på hagen, för att förrätta sitt tarv. Härmed stämmer att på hagen betydde i det fria, vilket kan förklara uttrycket.”

Ytterligare liknande gå-uttryck är ”Pär i hagen” (Bl, Bo, Got), ”Pelle på hagen” (Vrm), och ”Per i hage” (Mälartrakten, Vrm). Norskan har ”gå i/på gården”. Andra platser man gick till för att göra ifrån sig var huset och sopebacken, sopedyngan där man lade sitt avfall, och dyngehögen, där man så att säga förenade nytta med nöje, då ju människospillning tillsammans med kreatursdynga senare kom till användning som gödsel ute på åkrarna. Ännu i början av 1900-talet användes sop- och dynghögen som avträde i vårt land. Även ”gå och läcka”; pissa. 6 ”låta gå.” Han lät det gå; han släppte en fjärt. 7 det är långt gånget; det är i slutet av graviditeten. Även gå sönder om att föda. 8 gå utpå i Jämtland detsamma som nattfrieri, nattlöpande, provnätter (se resp uppslagsord) 9 (sl) i en rad uttryck för att dö som  gå i graven, gå i maskin, gå i mål, gå i sömn, gå iväg, gå ner, gå runt (bakom) hörnet, gå bakom knuten, gå på kontoret, gå ut bakvägen, gå bort, gå till väders, gå under isen, gå under jorden, gå ur tiden, gå till andra sidan,  gå vidare och gå åt. ”Men Erich har fått sluta, som man sa hemma i Saarbrücken. Har gått i mål.” (Nesser 2004) Även gå by west som Dalnäs (2014) förklarar med ”gå all världens väg, gå förlorad, törna in för gott”. Och tillägger han: ”Bakom den lätt försvenskade engelskan döljer sig en sentida återanvändning av ett vikingabegrepp. När en vikingahövding dog till sjöss skulle han färdas till sällare jaktmarker i sitt eget skepp, som stacks i brand och sattes på västlig kurs, mot solnedgångens land [...] möjligen var någon av kelternas lycksalighetsöar den tänkta destinationen”. 10 gå ute, gå på gatan, gå på stritan, gå på dosan om prostituerade. Se vidare under ute (3). 11 gå över; förföra. 12  Gå (stiga) av i Södertälje; avbrutet samlag.  Man går av innan man når slutstationen i detta fall Stockholm.

stig
gå in i någon
gå tilhopa
kliva
gå ner
gå under


(euf) avlida, dö.  Det äldsta skriftliga belägget  för uttrycket är  Karl IX: s ord från 1604: "Det ena slägtet går bort efter det andra." Se vidare gå (9). Uttrycket kan missförstås: "Har du hört att Kalle har gått bort? Vad trevligt, han som annars bara sitter hemma."


enligt Byrman (1989) ha samlag med någon. Dunkel etymologi. I Ångermanland heter det ”hon hade goa aväg sä”; hon har gådat å väg sig, dvs hon har legat bort sig, underförstått blivit med barn. Jämför gåding; vad någon finner behag eller lust i.


(euf) ett av många sätt att undvika det "fula" ordet kuk.


(dial) mens, menstruation. Uppgift från ORB som också har rebekka och Mærta mæ rösparska för samma sak.


(dial) icke dräktig om djur. Se även gall.


(dial) gålla kan vara både verb spotta en kluns saliv och substantiv gålla, gållor: spottloska, spottloskor. Orden är åländska och uppgiften är från Svenblad (2008) som också anser orden vara ljudhärmande.


(gbg sl) fotbollsskor med dobbar, pungkulor. Lars-Gunnar Andersson (2021) menar att pungkulor är den äldre betydelsen. "När man sedan kallar fotbollsskorna för gåller är det förmodligen den aningen långsökta likheten mellan dobbarna och pungkulorna som ligger bakom."


(dial) gump*. (ORB) Se även gompa.


(euf) 1 ”hur många gånger kan du”? Mannens bristande förmåga illustrerad av följande lilla saga, berättad av en föga imponerad 20-årig tjej: ”Det var en gång, så börjar alla män och slutar oftast också.” "Luthers nya recept: 2 à 3 gånger i veckan.” (Hallgren 1983) 2 gång, glädjegång, skallgång (sbst); fitta och kom i gång; om manlig utlösning i gången.


(sl) kuk. Se även järn.


(dial)  ”smutsa ned golvet med att spotta och spotta ut upphostat slem”. (ORB)  Jämför gör.


(euf) ordet hämtat från Carl Jonas Love Almqvists roman Det går an (1838), som handlar om en äktenskapsliknande förbindelse utan vigsel. I början är också en gårandam en kvinna som lever i ett samvetsäktenskap, ett s k går-an-äktenskap. Senare blir ordet synonymt med hora, sköka. I Söndags-Nisse (nr 23/1866) talas det om ”damer, hvilka, såsom man pläga plär, ’gå-an’.” OFS har dam; hora.


(euf) vårtgård*. ”Efter hand svälla också brösten under hafvandeskapet, och bröstvårtorna förlängs. Samtidigt antager den 'gård', som omgifver de senare, en mörkare färg…” (Kress 1905)


(skol sl) enligt  Bergman (1934) allmänt om avträde. Kan mycket väl tänkas gå tillbaka på uttrycket gå på gården (se under gå 4).


(dial o åld)  Rietz (1867) har ”osedligt* umgänge *mellan dräng och piga som tjäna i samma gård”. Jämför gne (dial); ond vana samt hora, lösaktig* kvinna.


(sl) 1 (sbst) kuk. ”För den pickande näbben och den dinglande kuklika halsen”. (45-årig man) Jämför svan. 2 i plural gäss om prostituerade. ”Från Shakespeare känner man igen beteckningen ’Winchestergäss’ för offentliga kvinnor, inkvarterade i byggnader ägda av biskopen av Winchester.” (Erotikens historia 1963 del 1) I sammanhanget talas det också om den lilla gåsen; dvs kunden som nöjer sig med kyssar, smekningar och andra beröringar, men avstår från själva penetreringen.


(sk) bröstet.  Anspelar säkert på den i skåne så vanliga gåsen.


(sam) urin, piss. Jämför guzza.


1 (sl) tappad gädda; misslyckat knull. 2 gädda; fitta. "Hannah Lutz låter Selma bli konkret och köttslig, se sin snippa med spegel och döpa den till gäddan, bli vän med sin gädda, trots att den sviker och börjar blöda en dag." (Selma. Svindlande om att leva bortom sin tänkta död. Jenny Aschenbrenner i SvD Kultur 26 augusti 2023) 3 (sym) pedofil*. "Dumpens följare hurrar för varje infångad 'gädda', som de infångade männen kallas." (Dragning till småbarn är en social atombomb. SvD Kultur 3 juli 2022) Och från samma källa: "För varje infångad gädda räddas kanske femtio barn, säger Patrik Sjöberg." Anm: Dumpen är en privat aktör vars syfte är att motverka sexualbrott mot barn. Detta genom att konfrontera och filma individer som tagit kontakt med barn i sexuellt syfte och göra avslöjandet tillgängligt på nätet.


(sl) ha gäddhuvud; vara mycket skitnödig. Skitkotten sticker fram ur rumpan som ett långsträckt gäddhuvud.


(åld so) förklaras hos Ludolf (ca 1650) med "meretrix pellax" av merterix; hora, glädjeflicka och pellax; bedräglig, listig. SAOB har "glädjot; lösaktig; slyna*, sluna*."


(sk) smetig blaska. ”E de du som satt gäggablagan på mattan i finerummet?” (Ohlmarks 2004) Se även gegg och blaga.


(sl) hora men också om flicka, brud och tjej. Uppgifter från slangopedia.se.


(åld) även jälla, jilla. Kastrera, snöpa främst  om (hus)djur. Fornsvenska gälda, gelda. Hist.: sedan slutet av 1200-talet." (Westgöta-Lagen).” (SO). ”Kärringen skulle gälla sin katt och det skulle ske en midsommarnatt, men kniven var slö och balla var glatt och kattdjäveln gjorde rundkast.” (Snus, mus och brännvin med Bengt Sändh & Finn Zetterholm)  "Efter ett tag kom björnen och sa:  — Du var mig en djävul på att gälla. Nu ska jag gälla dig." (Folksagan i Sverige 3 s 63) "De gällade honom som man gäller ett djur." (Lo-Johansson 1968) "Herrskapets skogstjuv, hundgällare (det vill säga en som kastrerar hundar) rackarknekt, Kronans tjuv! spydde Per ur sig." (Karlsson A & A  2017 s 40) Och från samma källa: "Att skälla någon för att vara gällare, eller kastrerare*, var ett synnerligen grovt tillmäle. (s 42) Se också  kastrera och snöpa.


(so)  kastrerad man dvs en snöping*. Swedberg (1720-t) har geller; snöper. ”Mannen jämförs i gällbässe och gälling med en kastrerad bagge, som alltså är den ursprungligs betydelsen av dessa båda dialektord. Det dalska belägget för gälling anger som betydelse ’impotent man’.” (Svahn 1999) I Skåne heter det gällader om snöpt djur.


(sl) gänga sig; gifta sig. Av gäng; grupp. ”Hist.: sedan 1949”. (NEO) 1 knulla. Thesleff (1912) har jenga; coire. Kanske från gäng; sällskap, och gänge (dial); sällskap, samkväm. Jämför umgänge och det vitsiga gänggäng; gruppknull. Men troligare är kopplingen till gänga engelska screw som i slang också står för knulla, dvs få in skruven i muttern. Det är inte ovanligt med hantverkarjargong när det gäller uppkomsten av s k fula ord.

Ursprunget till båda betydelserna är romani jenga; gifta sig. ”’Jag tror att satan rider dej,’ sa bonden. ’Ja, rider han mej, så bor han i dej, för att du så lite gängar mej,’ svarade bondens hustru.” (Anderberg 1977) ”Jag avskyr att gänga en kvinna som är hungrig. Det är som att stoppa mat i henne och sen dra ut den igen...” (Miller 1934) ”Om du verkligen vill gänga skallen av dig så kan du inte hitta bättre.” (Persson 2005) 2 I Ragunda i Jämtland säger man ”ha jängä fast”; ha gängat fast om den som blivit gravid, och i Småland och Blekinge sägs det ”han har gängat upp henne”; han har gjort henne gravid. Även uppgängad om samma sak. Uppgift från Byrman (1989).


(dial o euf) ”djefvul; lindrig ed.” (Rietz 1867) som också har det skånska exemplet: ”Ih! dä va gännan.”


(svr) enligt Hjelmqvist (1903) eufemism för ”djäflar anamma”. Förekommer enligt samma källa i Uppsala och Stockholm.


(euf) samlag,  handling, ”Med söta ord hade han på gatan tjust henne och flera gånger haft henne in i portgången, tills han slutligen dragit in henne i kammaren och fullbordat sin onda gärning, såsom hon sade.” (Hallenstierna 1972/1700-t) Köttsens gärningar (åld) synonym till samlag enligt Strömberg (1979). Även ogudaktig gärning. ”Här förekom kraftuttryck som ’den ogudaktiga gärningen’, ’den sodomistiska synden’ och ’den skamliga och mycket oanständiga samt vederstyggliga handlingen'.” (Clementsson 2016)


(fsv) från tyskan. Söderwall (1887) har "Tysk kvinna (ss smädenamn)" och "aldrig skulu tässa gärppissor wardha mina arffwinga" hämtat från Margaretæ de Sancta Birgitta Chronicon. Ed E. Rietz 1844.  Söderwall jämför också med fsv garper, sv dial garp  som han förklarar med:" tysk som vistas i Norden, särsk. ss smädenamn på Tyskar från Hansestäderna".


enligt folkmun.se är gäsch "något äckligt. smutsigt, kladdigt". Vidare kan ordet, enligt samma källa, stå för "barn som slickar snor från näsan."


(sym) kuk. ”Genast steg den styva gästen in i mitt härbärge, men då den kommit in till hälften — ungefär fem tum — fastnade den.” (Chorier 1967)


se Hälsingland.


(sl) bråkig och påträngande kille som ingen tjej tänder på. Se även bock.


(euf) jävla förbannade helvete! Min jämtländske sagesman (f 1929) har hört uttrycket användas 1946 av 26-årig konsumanställd ångermanlänning. Enligt samma källa helvetesäck om100-kilos vetemjölssäck.


(lmo) baklängesord för bög.


(sl) känslig del av kroppen, t ex skrevet. Får associationer till nazisten Josef Goebbels, en av Hitlers närmaste män.


(sl) variant av göb* som slangopedia.se menar ”mest används i adligt sällskap”.


(dial) gödsel i Nagu. (OFS) Kanske avses kommundelen Nag i Parkas, Finland.


kreatursspillning, jordförbättringsmedel. Nordiskt ord. Fornsvenska gødhsl. Verbalsubstantiv till göda. "Hist.: sedan ca 1385 (Klosterläsning).” (SO) Forna tiders bönder hade en rikedom i gödselhögen, som också allmänt kallades för gull-hög. Gotlänningen talade om gull-haug och om att ”kåira gull pa akurn”; köra ut guld på åkern. Ett annat gotländskt ord för gödsel är auding eller audung som går tillbaka på fornnordiska audr; rikedom. Uppgift hämtad från Rietz (1867). I ”finare” kretsar hade man dock inte samma inställning till gödsel och Tilander (1968) berättar om en fransk biskop på 1200-talet som sa om människan att hon var en säck gödsel och därför inte kunde kalla sig en avbild av Gud. För det var ju uteslutet att Gud hade en pockande tarm. I dessa upphöjda kretsar föredrar man jordförbättringshög framför gödselhög och göra bummelibum* framför gödsla, när det är fråga om att skita. Men för folket, den breda massan, är det konstlade onaturligt både i tal och sak, och därför är det naturligt att kalla konstgödsel påsaskit ute i bygderna. ”Det är med pengar som med gödsel, de är inte till nån glädje om de inte sprids”, efter den engelske statsmannen Francis Bacons (1561—1626) yttrande: ”Money is like muck, not good except if spread.” Dansk slang har ”være løbet varm i ajlepumpen” (gödselpumpen) om kåt kvinna.


(sk dial) även jösselkårra, jusselkårra. ”Urinsamling vid gödselstad.”  (Lundbladh 2012)


(lmo) arsle, rumpa.


(sl) rövhål, analöppning.  Se även strut.


(för sl) om töntig, lantlig och rövstor bög.


(dial o ljud) även köjas. Kräkas, kasta upp. Troligen urspårad form av köjas. (OFS) Rietz (1967) har köjäs; känna leda, vilja kasta upp, att kräka hemmahörande i Norrbotten, Västerbottern och  Jämtland. Jämför gölja.


(sl) fornsvenska gøker.  Här kuk, troligen från gökens kukelikuande. En annan ledtråd är dess latinska namn, cuculus. Gök gemensamt germanskt ord t ex äldre tyska Gauch och danska gøg. Lidaräng (1982) berättar om en man som kallades Göken för att han höll sig till andras fruar. ”...som en vanlig gök som väntar i sitt ur och inte hoppar ut förrän urverket inuti den lilla skogvaktarstugan befaller det, ja göken är också bra, kanske rentav det bästa.” (Hûlová 2015) [Här avses det bästa namnet på kuken min anm BgD] Se vidare under kuk.


1 (sl) knulla. Kanske från gök; kuk (se do). En annan tänkbar förklaring är att göken lägger sina ägg i andra fåglars bo. Se ägg och bo. Det finns ett dialektord göka från Närke som betyder ”begå äktenskapsbrott”. "Klarar man bara av att garva, göka och gaffla så har man det viktigaste på plats för att kunna bygga en lång och hållbar relation." (Björn Barr: "Har den kristna boken knäckt relationskoden". Sv D Kultur 29 jan 2023)  ”En flygplats för modellflygplan nära Svista i Eskilstuna kallas för Göklanda, efter att man där funnit ett gökande par i buskarna när flygningen skulle börja.” (Uppgift från Nils Haglund född 1930 som i sin tur har hört den från en modellflygsentusiast.) Langenfeldt (1947) kopplar samman gök med juck. Annars kopplas gök mer samman med sup. (jämför under 3) Ursprungsbetydelsen var en sup som man tog tidigt på morgonen för att inte bli gökdårad. Enligt folktron blev nämligen den som på fastande mage hört göken förhäxad. I överförd mening har vi sen fått ordet kaffegök.

Kritikern Mats Gellerfelt frågar sig i artikeln ”Här är konceptet till succéromanen” (SvD 26/3-1995) ”hur det kommer sig att stora, respekterade förlag släpper ut den ena kröka-göka-stöka-romanen slafsigare än den andra på marknaden”, och med det avser han det stora utbudet av ”generationsromaner”. "Varför står han inte upp och bekänner: Jag gör gökfilm för att tjäna en slant. Gökfilm om heterosexuella, gökfilm om handikappade, gökfilm om folkpensionärer, gökfilm om Köpenhamns pornoklubbar och sexmassörer." (Filmkritikern Jurgen Schilt i Aftonbladet om producent Inge Ivarsson i filmen Mera ur kärlekens språk från 1970.)

”Bordell, kallas det. Är det inte fan att det ska vara så underliga namn på allting. Varför heter det inte gökhus eller nåt i den vägen, så att man begriper vad dom menar första gången man hör det och inte måste fråga om ett halvt dussin gånger.” (Niles 1950) ”Efter några månaders bökande och gökande i skuggan av tabut med stort T skulle vi lifta ut i Europa.” (Mian Lodalen i Ottar 3/97) ”Hittade han bara Siwan skulle nog allt reda upp sig, eller så skulle han åtminstone få sig en riktig, gammeldags gökning.” (Wahl 2003) 2 (sl) fila gök, sittgöka; runka. 3 (dial) enligt OFS står göka för att ”prata dumheter i berusat tillstånd”. 4 göka ur sig; föda barn. ”Sanne hade ju skrutit om hur hon gökat ur sig sina två ungar hemma i badkaret, men det hade Calle sett som kuriosa, ännu en av hennes yviga anekdoter.” (Drougge 1997/2003) 5 slangopedia se har "göka; fisa, skita.


(sym) fitta. ”Nog är jag van vid att karlar bett att få komma in i mig med den bit av sin kropp, som de sätter mest värde på. Men aldrig hade jag trott, att jag skulle hysa en hel karl inne i gökboet.” (Meurling 1973:1) Se även gök och fågelbo.


(lmo) morgonknull. Tidig picknick en vårmorgon.


(sym) oäkting, barn fött utanför äktenskapet. "Hell hade legat borta på långkommendering en sommar, men icke desto mindre fick hustrun hans pojke i april, året därpå. Hell nekade förstås för ungen och att det var en gökunge förstod man ju." (Korpral Hell ur Moberg 2023)


(sl) pissa.


(fsv) sv dial göljas; vämjas, kräkas. Ljudhärmande. Söderwall (1887) har "kittla svalget för att framkalla kräkning". Från samma källa kommer gölilse, golielse, äckel, benägenhet (att kräkas).


(dial o ljud) uppkastning(ar). (OFS) Rietz (1867) har göljas; kräkas med bl a Åland som hemvist. Se även göjas.


(dial o ljud) en som ofta får uppkastningar. Även kräkas, kasta upp och spy. (OFS) SAOB har rapa, kasta upp, spy och har exemplet: "Thet han 2ne Söndagar varit drucken, samt Gylkat och gifvit öfver på Predikostolen."


(dial) cunnus*. (OFS) Efterled till finska pillu; fitta.


(euf) 1 fitta. Undanskymd förvaringsplats, gömställe. ”Han ville kyssa hennes härliga gömma! Slicka i sig hennes safter!” (Nyström 2003) ”Guldgrotta, hemlig gömma, skattjakt; den plats där kärleken och sexualiteten fick mötas och äntligen släppa fram det tysta jubel, mynt och gnistrande stenar i luften, som hade legat och väntat, vakat, i många långa nätter av ensamhet och tystnad.” (Utan svindel. Ottar 4/97) Hammarén har i sin Vita brevet (2006) tofshårsgömma. ”...vi haft livbojsröd i vitkamssjö hård beklädd tofshårsgömma...” Även korv- kuk-  och  rosengömma från vadkallasfittan.se. 2 (sl) gömma pinnen; knulla. Jämför pinne (1).


(euf) fitta. ”Tungan sprang ögonblickligen fram och trängde in i det hemlighetsfulla gömslet.” (Swinburne 1983/1900)


(euf) 1 fitta. ”Jag banar mig väg rakt in i ditt gömställe.” (Svevar 2002) ”Wenke bredde ut sin kappa under oss och jag fick krypa in i det blodfyllda varma och ombonade gömstället. Det innersta rummet.” (Drougge 1998/2003) 2 röv, arsele.


(hårt g) enligt Nilsson (1937) bygdemål för lort, skit. Som närking är jag uppfödd med ordet göront; väldigt ont, skitont. Rietz (1867) har gör, går; smuts, orenlighet i samband med kreaturstarmar och slakt.


göra allt.
göra fult.
göra stor och liten

1 (euf) knulla i  göra sin sak med någon, göra fult, göra ifrån sig. Idag mest använt i amerikanarnas ”do it’s” som för några år sedan blev något av en landsplåga i USA och som därifrån spred sig över världen bl a till Sverige, där Dagrin (1987) sammanställt en hel bok med dem. Ett par exempel: ”Trädgårdsmästare gör det i häcken” och ”Fotografer gör det kort”.

Språkmannen och lexikografen Lars Holm i Lund har förärat mig en härlig liten dikt av Bellman. Han känner inte till källan, och det har inte heller lyckats mig att spåra den, men som L H säger i en e-post (juli 2011): ”Jag har den i huvet och den är autentisk” Så här går den: ”Fader Movitz, den hundsfotten/ gjorde detta epigram: När jag tömt mitt stop i botten,/ gör jag något i Madam”.

Redan de gamla romarna talade om att göra det (facio), en vanligt förekommande ersättning för grova latinska verb enligt Adams (1982). ”Ulla gick och så som capitainskan satt kvar kunde jag ej undgå att gå till segels med henne. Detta var salig capitainens ordaform då han gjorde sin sak med henne.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Vad gjorde han? Hon visste vad hon själv gjorde. Hade han gjort det ... med någon annan flicka? Vad gjorde han nu?” (Hasso 1976). ”Flickorna ’gör det’, (har samlag) för killarnas skull — de ställer upp.” (Frisell 1996) ”I sängen tittar hon bort eller håller handen över ögonen medan han gör vad han måste.” (”Mycket ståhej kring klichéfylld bok om tomhet.” SvD 17 maj 2014)

I sammanhanget kan man också tala om att göra så’nt. ”Hon är så oskyldig att hon inte ens gjort så’nt” och göra barn; enligt  27-årig man. ”Hon hade en annan till att göra henne, avslöjade hon.” (Brouch: Zerlines berättelse i Kärlekshistorier 1962)  Även göra allt. ”Vi fick veta att pojkarna hade haft rätt i sina aningar: han och den där flickan i tegelfabriken hade ’gjort allt’, och nu tänkte han på att följderna av denna handling kanske skulle synas på flickan så småningom.” (Kertész 1975) ”Det var ingen som sa att sex var fult eller smutsigt, men pappa brukade skrämma mig för att ha sex med killar, och han sade jämt att de inte skulle respektera mig om jag lät dem ’göra saker’med mig.” (Hite 1977) ”Kungen tog emot skänkerna och gjorde samtidigt kvinnan till sin, varefter han åter släppte henne.” (Vatsyayana/ Kalyanamalia 1952)

Även göra fult. ”Vi kommer inte härifrån förrän vi gjort fult med det där skabbiga aset!” (Wahl 2006) ”Hon har legat ovanpå Satan och gjort vad fult är.” (Protokoll från Häxprocesserna 1674—1675) Ett annat ålderdomligt uttryck i sammanhanget är ha att göra med varandra. 2 göra (ifrån sig), göra fult (euf) och ofrivilligt göra på sig: utträtta naturbehov. ”Efter en stund då hunden inte alls gjort vad han egentligen skall, tågar han in i villan, där hunden blir pigg på vad han inte var pigg på nyss.” (DN 6/12-1932) ”Sen gick han hastigt uppför bergklinten till sin mormors stuga och kröp in under den och gjorde ifrån sej mellan en gammal skyffel och en trasig vilstol.” (Harning, Kärlek 2/1965) Uttrycket kan också användas i sexsammanhang: ”Gå din väg, syster Anna, jag kommer när jag gjort ifrån mig, det är strax gjort.” (Hallenstierna 1972/1700-t)

Också  göra i byxorna, göra på sig. På melodin ”Vyssan lull koka kittelen full” sjöngs följande lilla vers i Stockholm på 1930-talet: ”Byssan lull gör byxan full/ och knyt sen te’ omkring knäna,/ och knyter du opp/ så rinner det ner/ och då blir du smutsig om bena!” Även göra stor och liten eller stor och lill som det heter i följande skollektion i sexualkunskap presenterad hos Fabricius-Møller (1950): ”Männens hanceller lever i en slemmig vätska och när männen blir stora, så de kan få barn, så kommer den där vätskan ibland fram av sig själv. Det är inte alls något farligt det heller. Det är lika naturligt som att äta och sova och göra stor och lill.” Man talar om att göra på sig och på bl a Åland heter det göra ner sig eller  gör ner sej om den som inte kan hålla tätt. Också göra nummer två; skita och göra nummer ett; pissa. Se vidare under nummer.

Även inte kunna låta någon annan göra: ”Nå, så vet då, att jag menar, om Ers Nåd har känt lust att göra vad man inte kan låta någon annan göra.” (Cervantes 1955) Andra göra-uttryck är göra det där, göra det stora, göra stort, göra du vet vad, göra en tvåa, göra nummer två, göra korv och göra negerbollar. 3 göra det (med sig) själv (sl); onani, onanera. ”Min första erfarenhet av att göra det med mig själv upplevde jag redan i förskoleåldern.” (Hite 1977) ”När du ligger och gör det med dej själv, sade hon, då får du alltså en riktig utlösning?” (Bjørnebœ 1967) 4 göra en Jackson Pollock (1912—1956 amerikansk konstnär) att spruta sperma i ansiktet så det liknar en abstrakt målning. 5  göra en Anka; suga av någon. Efter tv-programmet Hollywoodfruar (2009) där Anna Anka (född 1971 i Polen), gift med sångaren Paul Anka (född 1941 i Kanada), berättade om hur hon sög av sin make varje morgon för att hålla honom på gott humör. 6  göra en Tiger; vara otrogen. Efter golfstjärnan Tiger Woods (f 1975 i USA) som 2009 avslöjades med ett flertal otrohetsaffärer. 7 göra på sig; skita eller pissa på sig. 8 göra tecken; få stånd. 9 gyttja, smuts, gegga* (hårt g-uttal). Lars-Gunnar Andersson har också göra sej (hårt g) i betydelsen 'bilda var'. 10 göra med barn. Söderwall (1887) har göra barn; afla (om mannen) och "giorde henne ett barn".(Sagan om Didrik af Bern. Utg. af G. O. Hyltén-Cavallius1850—1854)


se under anka (1).


(sl) enligt slangopedia.se innebär det att mannen samlar sperman i handen när det går för honom, tar sen lite på tummen som han drar över pannan på partnern, samtidigt som han säger ’simbaa’. Frasen lär komma från filmen Lejonkungen (1994) där mandrillen Rafiki drar sin tumme i pannan på Simba när lejonkungen presenteras som nyfödd.


se under tiger (3).


(lmo) enligt Hjelmqvist (1903) känt från Aska härad i Östergötland. En 30-årig man berättar att han kallar sin kuk Göransson för att han med dess hjälp lyckats ”göra en son”.


(dial) lortig, nedsmusad. Ett ord som användes flitigt under min barndom i Närke på 1940-talet när man efter att ha lekt fick höra: Har du görat ner dig nu igen! Kom hit ska jag tvätta av dig! En procedur som skedde hårthänt och ilsket av en mor som för länge sedan tröttnat på denna ständigt göriga unge. Se även under gör.


(dial) avföring*, exkrementer*. (OFS) Se även gör.


(sl) rumpa*, arsle*.


(fsv) afla* (om mannen), göra med barn. "giorde henne et barn." (Sagan om Didrik af Bern. Utg. af  G. O. Hyltén-Cavallius 1850—1854.)  Uppgift från Söderwall (1887).


(sl) snabbknull med kläderna på, öppnade, upphasade, nerdragna i obekväm ställning och/eller omgivning. Allt enligt slangopedia.se.


(för sl) turkiska för rumpa.  ”.... vi stog där och titta när hon och Marco började tafsa på varandra och han tafsade som fan på hennes göt. Blyg göt hon har den där Marcela.” (Leiva Wenger 2001) I turkiskan även som skällsord för oduglig och/eller otrevlig person. Göt lalesi; dumbom egentligen arseltulpan. Men ordet används också positivt i betydelsen ”ha stake*”.


(dial) 1 ”ligga i barnsäng”. (OFS)  2 Göta även Göta frid, Göta kanal, Göta leben (sl) kraftuttryck hämtade från Astrid Brismans flickslangordbok (1932) presenterad och kommenterad av Kotsinas (1994). Ett liknande uttryck i sammanhanget är Göta Petter  med västgötskt ursprung, som populariserades i julkalendern Teskedsgumman (1967) där Birgitta Andersson, ursprungligen från Mariestad, spelade huvudrollen. Göta är här en ombildning av Jesus.


(sl) mens, menstruation.( se do)


(lmo) fitta. Vissa fittor luktar fisk och Göteborg är ju känt som en fiskestad.


(sl) runka, onanera.


(för sl) arsle, rumpa. -ish är ett vanligt suffix i förortsslang. Se också göt, gött.


(för sl) bög, homosexuell.


(sl) ”att idka någon form av sexuell akt med någon annan. Ofta använt om lössläppta personer gärna i nattklubbsmiljö eller på sen efterfest”. (slangopedia.se)


(sl) fittan. ”Den lilla flickan får följa med sin pappa till frisören. För att hålla tyst får hon en klubba att suga på. Rätt som det är tappar hon klubban på golvet. Frisören: Har du fått hår på göttet? Flickan: Är du inte klok. Jag är ju bara sju år.”


(turk) bög. Från  turkiskan göt: rumpa och veren; den som ger.


står, enligt 30-årig man, för homosex- och heterosexknull. Men bokstaven H kan också på egen hand illustrera de båda verksamheterna. De båda lodräta strecken i H står då för två personer och det vågräta betecknar penis. Personerna kan både ses vända mot varandra (heterosexknull) eller så står den ene bakom den andre (homosex- eller rövknull).


(sl) kort för homosexuell, homosexualitet.


(sl) avlida, dö.


(sl) mens, menstruation. Även ha det månatliga* och ha måntan*.


(euf) samlag, men i fallet ha ihop det (med någon) också att ha sällskap med någon utan att därför nödvändigtvis behöva vara intim med personen ifråga. ”En annan gång blir det spänt mellan dem. De kommer till den slutsatsen att Joey är mycket potent, och vetskapen om att hon inte vill ha honom lika ofta som han behöver henne gör dem ofta besvikna och ibland förefaller det dem vidrigt.” (Mailer 1982/1948) ”Har du haft dej med Greta? hälsar Herbert den kutryggige ynglingen...” (Kallenberg 1999) "Javisst, jag vet! Det är ju likgiltigt! Att ha haft mig i måndags och så i kväll, med min vetskap, gå till denna...” (Ramos 1946) ”Det brukar vara så att när de vet att de ’har’ mig, så får jag en känsla av att jag är en riktig fitta.” (Hite 1977)

"'Men ni har haft varandra?' 'Han har haft mig. Jag har inte haft honom'." (Segerlund 2021 s 99) Och från samma källa (s 260) "De förstra åren hade hon levt som prostituerad, 1899 hade hon fått sin fine herre som kund i ett halvår, och sedan sekelskiftet hade hon inte haft någon man i sig." Även ha den äran (med någon). ”Tredje dagen var det kalas hemma, då jag två gånger före aftonmåltiden hade den äran med henne, när hon gjorde sig ett ärende ut.” (Hallenstierna 1972/1700-t)

I latinet användes habeo om samlag speciellt i samband med att ”ha en prostituerad” och i homosexuella förhållanden. Detta enligt Adams (1982). Skånskan har ha sej (ha si) om att uppföra sig konstlat, flörtigt och inställsamt. Uppgift från Ohlmarks (2004).


(dial) djävulen,  den hårde*.


(dial o so) ”He va väl nåt enstaka haasaklack som nån hävde ur sä i förbifarten, men de kom aldri till handgripligheter.” (Teratologen i Tidningen Kulturen 31-32/2007) I ett mejl (30/9-2007) menar Nikanor Teratologen att ”Haasaklack (med ett aa som gränsar till å) är nog ’autoktont’, det är Skelleftebondska rakt av”.


(sl) 1 habba; lösaktig kvinna. 2 habba ner sig; skita på eller ner sig.


(sl) fittan enligt vadkallasfittan.se.


(sk o so) kvinnligt matvrak.


(arab) älskling. Enligt Språktidningen (3/2019) används  ordet även vid familjärt tilltal till vänner.


(dial) fan anfäkta*. (OFS)


se cohabitera.


(sl) fitta. Även ändskåran. Skåra, fördjupning. "... och så snart generalen rör sitt flinande överlägsna ansikte närmare ditt hack, exakt där jag satte klyvaren... (Edenborg 2019) Se klyvarbom.


(sl) kuk, enligt 26-årig man. Ett redskap med vars hjälp man luckrar upp jorden. ”Under tiden slöt husfrun vindsluckan, öppnade mannens byxor och betraktade hackan som han skulle bearbeta hennes fält* med.” (Aretino 2008)


(sl) sitta med arslet i hacklådan: vara illa ute. Se även låda.


1 (skol sl) i grekisk mytologi dödsrikets härskare, och även om underjorden och de dödas rike. Det är i underjordsbetydelsen namnet kommit att användas främst om skoltoaletter som  ofta var belägna  i källaren. Ingers (1977) beskriver Hades som ”en underjordisk bekvämlighetsinrättning i Akademiska föreningen 1929 och senare”. Från min egen skoltid på 1950-talet minns jag att toaletten vid Karolinska läroverket i Örebro allmänt gick under detta namn. Jämför Orcus och underjorden. 2 (dial) dra till hades; dra åt helsike. (OFVG)


(fsv) skymford. Ordet återgivet i Bidrag till Skandinaviens Historia ur utländska arkiver. Samlade och utgifna  af C. G. Styffe (1859—1884).  Uppg. från Söderwall (1887) som också har hadhmäle; hånande eller smädligt tal, smädelse". Hämtat från Ett Forn-Svenskt Legendarium1847—1858.)


(grekiska haima; blod och mania; raseri) att bli sexuellt upphetsad vid åsynen eller smaken av blod.


(fno) tycka om. ”fell þar hvárutveggja vel i skap” (de tyckte bra om varandra). (Viglundar saga)


(fno) vilja ha. ”Locrivs felldi sva mikin astar hvg ti/ hennar at hann villdi þa þegar fa hennar ef hann treystiz.” (Locrinus greps av så stor kärlek till henne att han genast ville ha henne om han vågade.)


(sl) 1 sätta in en stöt på en snygg brud. Haffa (sl); ta fast. 2 enligt slangopedia.se ”att strula/hångla med en person man inte träffat tidigare”. Ordet kan också stå för knulla i allmänhet.


(sl) avlida, dö.


(sl) flörta, ragga upp någon. Uppgift från slangopedia.se.


(sl) ett snabbt, känslolöst och likgiltigt knull.  Att utföra något slarvigt och okoncentrerat.


(am sl) fag hag där fag står för manlig homosexuell och hag för hagga (se do). Fag hag är en heterosexuell kvinna som söker eller föredrar homosexuella mäns sällskap. Även dyke hag där dyke eller dike är en lesbisk kvinna, särskilt då den som är tongivande i ett lesbiskt förhållande. Så här förklarar Louise Boije af Gennäs (1991) de båda uttrycken: ”Låt mig, sa Emma, och satte sig tillrätta, Mischa, jag och de flesta andra här kommer hit för att det är den bästa flataklubben i stan. Och precis som det finns ’fag hags’ på killarna, du vet, tjejer som tycker det är så jävla ballt att umgås med homosexuella män så att de kan skryta om det för sina övriga vänner och alltid verka lite hippare än din genomsnittliga heterosexuella brud eller kille, så finns det ju ’dyke hags’. Alltså tjejer som kommer hit, till exempel, och vill vara med, veta hur det går till, vad vi pysslar med egentligen.”


(euf) få utlösning*. ”Hyyppä hade skjutit allt hagel under Nanna bland rallarrosor och vallmon. Det hade IsoIisko berättat vid rättegången i Haparanda. Domaren hade förbjudit honom att använda så grova ord att han riskerade åtal för sårande av allmän sedlighet. IsoIisko hade ställt sig och sagt med högtidlig röst: ’Beder om ursäkt, men jag trodde att ni ville veta vems gyttorp Nanna Uttervik fått i sig’.” (Pohjanen 2003)


(dial)  haktjock.  Rietz (1867) har ”nära nedkomsten; på slutet af det hafvande tillståndet”. När den gravida kvinnan är tjock ända upp till hakan, så är det dags för henne att föda.


(sl) skällsord för ful ”rivig” käring, men brukas också om prostituerade av båda könen bl a i skånskan. Sistnämnda uppgift från Ohlmarks (2004) som förklarar: ”Hag är från början ’hagstängsel’, varav forntyskt hagsia (som sjunger ridande på gärdet), ett ord som blir till häxa.” Hag (engelska); häxa.  ”Hist.: åtm. sedan 1960-talet”. (SO) "Men Eva-Lisa var ren. Ingen vanlig hagga. Du må tro att hon höll på sej! försäkrade Elon brått." (Länsberg 1959)


fitta enligt vadkallasfittan.se.


(kan) fitta.


(för sl) kuk.


(so) djur. Använt främst bland invandrarungdom. Ordet från arabiskan och/eller urdu.


(sl) kuk. Även om glupsk girig person och bondfångare.


(sl) bildas när man blir så rädd att man nästan skiter på sig. Det kan gå så långt att kotten sticker ut som en hajfena ur rumpan.


(sl) fitta.  Inskärning, skåra.  Dansk slang  har gækken (klinka, låshake) för samma sak och svensk dialekt har hak; skåra.  Hak (sl) nedlåtande om krog, restaurang


1 (sym) kuk.  Krokliknande fästanordning. I amerikansk slang finns hooker; prostituerad av hook; hake, krok. 2 (svr) sjutton hakar. Under rubriken Mild svordom på galgbacken (Språktidningen 2/2021) berättar Lillemor Westerberg hur hon vid ett besök på Gotland besökte galgbacken strax utanför Visby. "Guiden berättade att galgarna hade sjutton hakar upp till stället där snaran var fäst. Det ledde till att sjutton kompletterades med hakar. Själv har jag ibland använt uttrycket hakars också som just en mild svordom." Se också sjutton.


(svr o euf) fan. Jämför håkan.


(dial) svordom*. (OFS)


1 (sk dial) hala blod; blodpissning hos kreatur. 2 hala trappor kallas, enligt Alternative Swedish Dictionary, de ”snigelspår” som ibland dyker upp på vissa nattklubbar. Se vidare snigelspår.


(för sl) rövslickare*.


(dial) Rietz (1867) har gotländska för ”stjert”.  Fornsvenska hali; svans, och hala; draga, släpa.


(gbg sl) Herre Gud!


(sl) hallick*. ”—Djefla busar, förbannade halekar, kom skall jag slå in ögerna på er skrek en kvinna efter konstaplarna enligt dagrapportboken.” (Lennartsson 2001)


(euf o åld) impotent man. Ekenstam (1993) hänvisar till Nyström (1919) som menar att ”den man som är impotent har förlorat sin känsla av värdighet och sin egenskap av att vara man och är därför blott en ’halfman’.


fornsvenska och isländska hali. Svans, stjärt. Uppg. från Söderwall (1887).


(sl) "tabba sig, göra något dumt." (slangopedia.se)


(sym) savande fitta.


(sym) knull med våt och sexuellt upptänd kvinna. Se även körning.


(sym) stor, rymlig fitta. ”Den karl som inte är utrustad med en lem över genomsnittet, måste tro, att han inte håller på med älskog med oss utan övar spjutkastning i en stor hall.” (Chorier 1967)


(sk) milt kraftuttryck. I sin spalt Ord & Uttryck (Sydsvenskan 28/3-2010) menar Bo Bergman att ”halle da (oj [då], kära nån) är ett utropsord som används när man blir häpen, överraskad, förvånad. Bruket går tillbaka åtminstone till 1800-talet”. Bergman menar vidare att det ”möjligen rör sig om en förmildrande omskrivning av gamla eder och svordomsliknande utrop som helige Gud eller heligodöd ’helig guds död’. Det skulle i så fall vara en variant av hille död, helledu, helledudande [då], halleduan och halledudan”.


(svr) enligt Lars-Gunnar Andersson (2021) är hallenadå "en svordom som uttrycker överraskning, en mildare variant av harrendå."  Vidare säger Andersson att harrena "torde vara en äldre pluralform av herre, och då i slutet är samma då som i ojdå och kors då."


(so) ”i sht i Sthlm starkt vard underhållstagare o försvarare av prostituerade kvinnor, sutenör; äv (vulg) allmännare ’skojare’.”  (SAOB)  NEO  har ”hist.: sedan 1892”. Palm (1910) menar att ”hallickarna själva anser det vara ett skällsord och använder i stället ordet link”. (se do)  Hallick (finlandssvensk dialekt); vildbasare, skojare, äldre tyska halluck; människa med förvildat utseende, och tyska Halunk; slusk, buse. I den sistnämnda betydelsen också i ålderdomlig svenska. Grundord är tjeckiska holomek; tjänare, dräng, lymmel bildat till holy´; skallig, kal. ”Vad är du för en halunk, som springer efter flickor en sån här natt?” (Något i människan ur Kärlek i vår tid 1961.) "Jag känner några gamla hallickar som gärna tar hand om henne, och någon av dem kommer säkert att ge en del guld för henne." (Apuleius 2024 s 126)

Olof Gjerdman (1937) har bl a följande att säga i ämnet: "Enligt en förklaring skall detta vara en ’streckform’ av lågtyskt Hanke ’Knoche’ (ben, benknota) använt om magra nötkreatur och senare nedsättande om människor. Den vanliga uppfattningen är emellertid den, att Halunke är en förtyskning av det tjeckiska ordet holomek i en av dess äldre betydelser ’nackter Bettler’ (utblottad tiggare).”

von Sydow (1910) menar att ordet hallick var en förvrängning av Henrik* i Stockholm i betydelsen skökobeskyddare, underhållen skökofästman. ”Vi gick på Riche, Victoria, Blanche och Dambergs 2:an. På Dambergs var det värst. Man kom dit snyggt svidad i senaste modet och hade alltid två, tre krokar med sig, en under var arm. När jag klev in genom dörren spelade orkestern ’Hallickens miljoner (’Harlekins miljoner’). Även om dom spelade en helt annan låt så bytte orkestern till den när dom såg mig komma in med tjejerna.” (Hallick verksam på 1940-talet i Pockettidningen R 4/77.) Även trapphallick om man som delar bostad med prostituerad och väntar ut kunden i trappan.

Hos Jameson (2005) beskrivs fenomenet väskhallick: ”Denna exotiska varelse syns ofta på flygplatser. Håll utkik efter en tjej med stort blont hår, iförd en liten topp utan behå och platåskor, som pratar i sin mobil. Bakom henne kommer du att få se en man som bär på 18 rosa resväskor, iförd ett linne från Golds Gym, shorts som sitter åt för mycket över röven, och så klart, branschens [porrbranschen] standardmidjeväska.”


1 (sym) bröstvårta, litet bröst. ”Héléne: ... Så ja ... vänstra handen på mitt vänstra bröst ... Krama sönder det lilla hallonet ...” (Apollinaire 1993) ”Hon knäpper upp blusen och lyfter ut sina 35-åriga, tunga, runda bröst. Greven smakar belåtet på hallonen.” (Grafström, Kärlek 11/1969) ”Jag började alltså runka åt honom medan han for omkring i min blus och bringade än det ena, än det andra hallonet till mognad.” (Salten 2009) Även geléhallon; bröstvårta och hallonhäck; bröstkorg. Se även frukter. 2 (nyo)  SAO (2013) har ”kvinnans könsorgan”.


(nyo) ”stort bröst med liten bröstvårta”.  (SAO 2013) Se även bomb (2).

,


(sl) behå. Se även hallon.


se grotta.


(euf o svr) ta hus i hallonhäcken (helvete); bli bråk eller problem.


(sl) fitta. Jämför snippa.


(sl) kuk. Se också stång.


(sl) hallick*.


fornsvenska halmber. Grundbetydelse växande strå. Sving i halm;  knull. ”Nu är det tydligen inte ens tal om en sving i halmen ens var fjortonde dag.” (Lodalen 2003) Även rulla runt i höet om samma sak.


(sl) liten kuk. ”Inte släpper jag till tröskverket för ett så litet halmstrå, sa gumman.” Se även strå och tröskverk.


(euf) 1 bröst, barm*. Under den victorianska* tiden, då prydheten slog alla rekord, visste en anständig kvinna, ur borgar- eller medelklassen, inte att det fanns ett könsliv. Hon hade inte bröst och barm utan hals. I värsta fall kunde byst gå för sig. Bakdelen existerar över huvud taget inte. Att betrakta en staty eller bild med nakna eller halvt avklädda figurer förrådde orena önskningar och begär. Anständiga människor kände bara till påklädda människor. 2 År 1972 hade tidernas mest lönsamma porrfilm Långt ner i halsen premiär i New York. Med den filmen får också porren sin första superstjärna Linda Lovelace. Handlingen i filmen utspelar sig kring ett handikapp hos Linda Lovelace. Hon har sin klitoris placerad långt ner i halsen och kan därför bara uppnå orgasm genom oralsex. Filmen spelades in på sex dagar och kostade 22 000 dollar att producera. Fram till 2002, dvs under 30 år, uppges den ha spelat in 600 miljoner dollar. Varje investerad dollar har således gett 27 000 tillbaka. Uppgift från Andersson (2005).

3 ”Hos de gamla var halsens tjocklek ett af tecknen, när det gällde att afgöra, om en kvinna hade sin mödom i behåll eller icke. Det kan icke förnekas, att halsen står i en viss rapport med könsorganen, alldenstund han först under utvecklingsåren får sin behöriga karakteristiska utbildning. Redan de gamla kände mycket väl till detta förhållande mellan halsen och det sexuella systemet.” (Kress 1905) Och fortsätter Kress: ””När en flicka skulle gifta sig, var det brukligt hos romarna, att hennes amma eller någon annan kvinna före bröllopet i närvaro af alla de till festen inbjudne mätte tjockleken af hennes hals med en tråd. Dagen efter bröllopet gick sedan flickans moder jämte deras anförvanter in i det unga äkta parets sofgemak och undersökte, om halsen ännu hade samma mått, som tråden utvisade. Om det då visade sig, att tråden var för kort, utropade modern glad: Min dotter har blifvit hustru!”


(euf) ollon*. Omnämns bl a i Robergs Lijkrevningstavlor (1718).


(fno) omfamning. ”kystust þau með soetum hálsföngum” (de kysste varandra under söta omfamningar). (Parcevals saga)


(åld) buse*. (Frank Heller:  Viskningar vid camemberten, 1930) Jämför hallick.


(sl) det blåser halv jävel; det blåser rejält. Se även jävel.


(lmo) bisexuell*. Se även bög.


(sym) kvinnans könsorgan. ”Ser du att hennes halvcirkel är beredd att motta såningsmannen*.” (Dahlström 1975)


(sl) lösaktig, sedeslös  kvinna som dock inte går hela vägen till att prostituera sig. Se också halvman.


(dial) ”vara halvgådd, halvgången”; mitt i graviditeten. Söderwall (1887) har  fsv halvganga  " gå sin halfva tid om hafvande  qvinna". OFVG har halvgåen och: ”Nu har kon gått halva tiden från betäckningen för nu simmar hon (avsöndrar slem från könsorganet).” Byrman (1989) menar att ”halvgången är ett ålderdomligt dialektord från Halland, Småland och Gästrikland, medan halvgådd härstammar från Göteborg (Långelanda) och Medelpad (Haverö)”. Se också när- och bortgången.


milt svordomsuttryck som ersättning för det "grova" fan också.


(euf) bög, homosexuell. "Sådant är för 'halvmännen', som han föraktfullt uttrycker saken, de som söker kärlek hos personer av samma kön som de själva." (Västerbro 2025 s 29) Och i samma bok (s 87): Ovidius kallade som vi sett sådana män för 'halvmän', och i en av sina dikter skrev han att sex mellan män är något i högsta grad olämpligt, som Orfeus i desperation uppfann när han förlorat sin Eurydike."


(sl) (stor) kuk. Jämför meter.


(sym) 1 kvinnobröst. ”Hon hade ett hår så ljust som mogen råg och ögon blå som sommarhimlen, och instängda under lintyget skymtade två halvmånar så aptitliga att det vattnades i munnen på honom.” (Walker 1966) Se även måne (2). 2 rövhalva. ”Jag tog tag på henne där bak så att fingrarna på min ena hand gled in i skåran mellan hennes halvmånar.” (Bjørnebœ 1967) Jämför måne.


(so) mulatt.