1 av latinets latrina; avträde, avlopp, tvättställ.  En sammandragning av  lavatrina; badrum, avlopp, avträde, som är en avledning av lavo; tvätta. Enl NEO ”hist.: sedan 1747”. ”Latrin är enkelt uttryckt, kiss och bajs samt det papper man torkar sig med. (Meddelande från Gatukontoret i Trelleborg 1983 hos Batra 2008.) Ofta om militära anläggningar av tillfällig och primitiv beskaffenhet. Men ordet används också om en blandning av människourin och avföring.

Hirschfeldt (1937) ger följande bild av en tysk latrin från första världskriget: ”När de först kom till garnisonen som nyinryckta blev de mycket förlägna när de tvingades använda den gemensamma latrinen. Där fanns ingen dörr och tjugo man satt på rad som på ett tåg. Men snart nog vande de sig och blev likgiltiga för det hela. Vid fronten blev denna syssla en njutning och soldaterna kunde inte förstå varför de tidigare gjort så mycket väsen av något som var lika naturligt som att äta och dricka.”

Norman Mailer (1982/1948) berättar om en amerikansk latrin under andra världskriget: ”Latrinen en tidig morgon. Den har sex hål och ligger bland buskarna i ena hörnet av förläggningsområdet. Den saknar regnskydd. I vardera ändan sitter en käpp med en rulle papper, och en konservburk har trätts ovanpå.”  "En vagn kom rullande från Mynttorget, och det ovana ljudet fick honom att titta upp. Latrintunnorna av metall som stod uppe på den öppna vagnen, skallrade inte mot varandra. De var fyllda." (Segerlund 2021 s 142) 2 i samband med prostitution/prostituerad. ”Här möter oss den prostituerade kvinnan så att säga ’i samhällets tjänst’, fyllandes olika funktioner: än som ’lustutlöserska’, ’njutningsmedel’ och ’hygienisk latrin’...” (Lennartsson 2001) "Det faktum att män ännu kunde köpa kvinnors kroppar beskrevs då som ett av de tydligaste uttrycken för det patriarkat som måste störtas, och ett sådant förbud kom också till sist: den uråldriga ordning som inneburit att vissa kvinnor hade att fungera som 'latriner' för mäns sexualitet, som den medeltida teologen uttryckte saken, accepterades med andra ord inte längre." (Västerbro 2025 s 448) Amerikansk slang har latrin lips; om person som är ful i mun och latrine-o-gram om toaklotter.


(so) om allmänt mesig och menlös person.


(lat) bröst, lungor, men också i vissa sammanhang kvinnans könsorgan. Ordet kan också vara  en eufemism för  den penetrerande kuken, enligt Michael Broder in The most obscene satires. Juvenal 2, 6 and 9. Ancient obscenities. University of Michigan Press  2015. Se även penetrera.


(dial) löslivad, lös i magen, diarré*. (ORB)


(fno) lösaktig kvinna. Norskan har lausunge; horunge*. Se också kona.


(sym) sperma, könssaft. ”Och lavan rann ner het och strid i de tjugotre madrasserna.” (Martinus, Kärlek 10/1968) ”Han sprutar sin heta lava som en vulkan, ändlöst. Men till slut sinar hans källa och han dråsar ner i sätet, utmattad men tillfredsställd.” (Bussresan! Aktuell Rapport 1/2005.) ”Jag pressade in min kuk mellan hennes vrister, det strömmade fram glödande lava och jag var färdig.” (Martin, Kärlek 1/1965)


(hind) penis.


(franska lavement, av laver; skölja av latin lavo; med samma betydelse) att ägna sig åt tarmsköljning genom insprutning av en vattenlösning i tjocktarmen via ändtarmsöppningen. Enligt NEO ”hist.: sedan 1745”. Bengtsson (1993) berättar att ”ett lavemang ansågs ha föryngrande verkan och vara allmänt bra för hyn”. Och han ger följande exempel: ”Madame de Pompadour, kung Ludvig XV:s mätress, hade en specialstol för ändamålet i sin salong på Louvren. Tronande på den kunde hon diskret och obemärkt ta ett lavemang, samtidigt som hon avspänt konverserade sina gäster.” ”Snygg, öm och mycket kåt och sexintresserad kille på 24 år i Helsingborg söker tjejer som tar eller vill prova lavemang. Även annan avancerad sex av intresse.” (Kontakt. Lektyr mars 1999)


(eng) på 1940-talet användes lavender som synonym för homosexuell man i engelspråkiga områden.  Uttrycket ansågs neutralt och inkluderande. Termen lavendellingvistik eller hbtq-lingvistik uppstod 1951 då den amerikanske folkloristen Gershon Legman (1917-1999) använde den i sin studie av homosexuell vokabulär.


snöskred. Här om utlösning. ”... kände min kuks spasmer då den laddade ur sig en lavin inne i hennes livmoders innersta gömmen.” (Harris 1965/1900)


(sl) 1 enligt Gibson (1978)   ”fiska, knacka, meta lax”; prostituera sig åt homosexuella. ”— Vad är en lax för nåt? — Åsså, det är en bögjävel som pröjsar för att knulla, en del är verkligen packade, åsså du fixar’om och tar’om till en parkering eller nåt lugnt ställe och jag väntar på parkeringen och så muddrar vi snubben, ibland måste man klappa till, när han inte är tillräckligt sänkt, nå vad säjer du?” (Belloc 1988) Jämför lax (sl); 1000 kronor och se även under torsk. 2 kuk. Samma i norskans laks. Norsk slang har vidare marinere (bene) laksen; onanera. 3 banka lax; runka, onanera. 4 platt lax; misslyckat knull.


(latin laxativus; avförande) avföringsmedel. ”Hist.: sedan 1604”. (NEO) Verb laxera; tömma tarmen med hjälp av laxativ. ”Hist.: sedan ca 1645.” Av latinets laxere; lösa, lossna till laxus; lös, slapp. "För de båda fotograferna gick det än värre, De greps av björnfrossan och laxerade. Så rymde de." (Lo-Johansson 1968)


(sl) illaluktande, fiskdoftande  fitta.


(sl) liten, ofta homosexuell person.


(sl) bög. Se vidare lax och kotlett.


(sl)  kort för lesbisk kvinna. ”Det känns förnedrande. Och man kan bli med barn. När vi sa nej, fick vi höra: ’Torra jävla fjortis. torra leb’.” (Carlsson Bergdahl 2004) Jämför lebbjävel (so) och danska lebbe, lebberi; lesbisk kvinna, lesbiskhet.


(sl) lesbisk (se do)


(lmo) sägs den vara som är bra på att identifiera lebbor*.


(dial) sätt. I Bara (Sk) fanns, åtminstone på 1920-talet, ”hon är på den leden”; gravid. Också adjektivet led;  hemsk, förfärlig, ful används om havande kvinna som i det blekingska ”hon ä så läj”, dvs så ful (brunfläckig i ansiktet) att hon nog kommer att föda en pojke. Detta enligt kvinna (f 1870). (Byrman 1989) Se även grimug.


(euf) djävulen, fan i eder som fy för den lede; fy fan. Västgöta-Bengtsson (1993) har leje; den lede. "När Gud hade slutat sin skapelse, kom den lede och påminde honom att han glömt skapa ett djur och det var geten." (Folksagan i Sverige 3 s 106) "Luftfärden fick gesällen att nyktra till. Han förstod att det var den lede, fan själv, som hade hämtat honom." (Gustavsson, P 2021 s 183) Lundblad/Josefsson (2021) har låjingen, låjningen för samma fan.


(sym) medföljare. Här om  kuk. ”Kom igen nu! chattade den liberala MassDaBrass när den blodtörstande Aeger dök sin stora ledsagare in i hans vidöppna farstu*.” (QuakeNet: Log 1 juni 2006)


(sl) kuk. Ta sej en ledstångshambo; runka, onanera. "Calle började taja lätt, tog sen ett fastare tag om ledstången och drog en hastig banjo.” (Drougge 1997) Se även stång, banjo och taja.


(dial) leda. Även leda ko till tjur, låta betäcka*. (OB)


(smn) kuk.


(åld) kurtisera, fria. Därav lefleri; elskogskättia och leflare; älskogsdrijfvare. Allt hämtat från ett lexikon med gamla ord och uttryck. "När hon kom en gång till herr Peder tog han [Clement] hans tjänstepiga till sig satte henne i knäet och tog sedan (på) hennes pattar och satt och läflade med henne och kastade henne sedan upp i bänken mellan sig och väggen." (Lennartsson 1999)


(am sl) vänsterhänt. Homosexuell. Jämför right-handed.


(dial) legat bort sig. Om ogift kvinna som blir med barn, får oäkta barn. Uppgift från ORB.


(eng sl) man som föredrar kvinnor med långa, snygga ben. Engelska leg; ben.


(isl)  ’finna sig ett ställe’. ”Bland nordister uttryck för uppsöka avträde eller hemlighus. Hämtat ur den isländska texten till Heimskringla 1930-t.” (Ingers 1977) ”Når man skulle ut for a ’leita ser stadar’, fjernet de fleste — og særlig da de gamle og barna — seg neppe mange skritt fra husdøren.” (Grieg 1953—1956)


(för sl) arsle, rumpa.


1 (euf) vanligast i förbindelsen ”fisken leker” (enligt SO ”hist.: sedan ca 1500”) men också om människans sexlek. ”Fågeln sin älskade har, och i sjön påträffar ju fisken alltid en annan, som glatt delar dess kärliga lek ...” (Ovidius 1925) ”Man ser av de helga skrifter,/ Ahasverus han var gifter,/ Drottning Vashti hette hans gemål/ Drickom hennes skål!/ Hennes majestät i Persien/ Bröt mot kungen som sin äkta vän;/ När han ville leka,/ Börja hon att neka./ Mången gumma gör så än.” (Bellman 1791 Fredmans sång no 40) 2 (sl) leka med sig själv, leka med snabeln*; onanera. ”När jag gick i skolan ansågs det att personer som ’lekte med sig själva’ var känslomässigt ofullgågna på något sätt.” (Hite 1977) ”... då jag aldrig förmått röra vid den He-Heliga Skrift utan att börja leka med mej själv, skrika högt eller somna.” (Teratologen 2003) "Hur får jag leka med mig själv? Är jag sexmissbrukare om jag onanerar varje kväll?" (Kalmér 2024 s 215)

Också otuktig lek för samma fenomen. "Vidare ska han för hela skocken vara en fader, så att de inte förfaller till otuktig lek med sig själva — eller varandra." (Juvenalis Sjunde satiren s 115) 3 i betydelsen coire* har Adams (1982) med latinets iocari som överlevt i gammalfranskans joer och spanskans yogar. Han tar också upp ludo (leka) och lusus (lek, spel). Kotsinas (1998) har leka doktor, leka pålkran och leka i grottan om samlag. Även leka gömma salamin om samma fenomen. 4 leka brandman (sl); ejakulera, pissa.


(åld o skämt) penis. Människokroppen. ”Ni rider fint på min ståndaktige lekamen.” (Häglund, Kärlek 8/1967)


(sym) fitta.


(euf) 1 könsorgan. I min ungdom på 1950- och 60-talen var följande skabrösa ramsa vanlig: ”Kuken, mina damer, är ingen leksak utan en smaksak”. Och i Swinburnes (eventuellt Harris) berömda erotiska skildring Flossie (1900) kan det heta så här om huvudpersonen: ”Utan minsta förvarning kunde hon bli kärleksfull, smeka och kela med sin mest älskade leksak, ta den i munnen och suga den i hektisk erotisk furia.” ”Jag tar honom i handen och kör honom runt runt på er svällande klitoris. Så in igen. Hör vilka småsmackande, belåtna ljud de båda leksakerna ger ifrån sig.” (Leif Panduro, Sänghästen 1987) ”Vi var förberedda på att få se något ovanligt men dimensionerna gjorde oss häpna och gav mening åt det vulgära talesättet att ’en dåres leksak är en dams lekkamrat’.” (Cleland 1964/1749)

”Brise-cul hade en så lustigt krökt leksak att det för honom nästan var omöjligt att rövknulla utan att spräcka röven och därav kom sig namnet han bar: rövsprängaren.” (de Sade 2005/1785) ”Kom igen nu! vrålade den bisexuelle MooNCommander när den monstruösa Legacy störtade sin upptränade leksak in i hans fuktiga garage*.” (QuakeNet: Log 1 juni 2006) 2 leksaker; bröst ”Nå var du själv sysslolös under tiden medan man lekte med dina bröst? frågade han, medan han lät de söta leksakerna hoppa upp och ner.” (Salten 2009)


(euf) ordlek som anspelar på en affär* mellan två leksaker*.


tid för parning och fortplantning.  NEO  har ”hist.: sedan 1621”. ”— Lektiden är kort i Sverige sagt av globetrotter beträffande den äktenskapliga sexuella lyckan.” (Sexuallivet i modern belysning 1944)


(smn) kuken.


även bördslem, födslolem, förnöjelselem, genitallem, hemlig lem, naturlig lem, nöjets lem.  Fornsvenska limber och norska lim till samma rot som led med ursprunglig betydelse böjning. ”Hist.: sedan slutet av 1200-talet (Westgöta-Lagen).” (SO) Börd används här i sammansättningar för födsel (av människa), som i exemplen barnsbörd och efterbörd. Födslo som i födslovånda; oro och smärta vid födsel. 1 mannens könsorgan. ”Jag skulle gärna skänka hans hormoner åt mamma. Inslagna i en liten ask, med ett passande julklappsrim. ’Kära mor, den är större än du tror, denna lem, behöver ett nytt bättre hem’...” (Janouch 1993) ”Det verkade så konstigt alltsammans. Mannen skulle ’införa sin styvnade lem i kvinnans vagina’, men det lät ju mest som om han skulle rikta något redskap ur träslöjden mot något slags mätglas hämtat ur kemisalen.” (Halldén 1999) ”Han hade löpmage och våm och lemmen hans var som skakeln på antikrists släde.” (Pohjanen 2003) ”Jag längtade efter att få se den där underliga elastiska lemmen igen: styv, hård, lång och fuktig eller liten och mjuk och slapp — hal och mjuk.” (Bjørnebœ 1967) "Hon grenslar mig och jag tecknar henne sedd framifrån. Skötet läppjar toppen av min lem." (Brunner 2020 s 376)

Skånskan har lim om lem. ”Visa inte limmen för Gu o all varrlden när du står å pissar.” (Ohlmarks 2004) "Det finns en viss lem hos människan, som inslumrar, när man låter den hungra, och som tvärtom blir omättligare, om man ger den mat.” (Nordin 1902) LEM olämplig som bokstavskombination på svensk bilregistreringsskylt. 2 kvinnans könsorgan. ”Följande händer en kvinna i helvetet som aldrig så litet gett efter för vällustens lockelser enligt heliga Birgitta. — Hennes sköte pinas så ömkligen, som om den vassaste påle vore indriven i hennes naturliga lem och stöttes med all kraft för att tränga längre in.” (Ambjörnsson 1978)


(euf) att drabbas av kåthet, kåtna till. ”Han hade just drabbats av lemfeber och höll som bäst på att bota den med hjälp av TrimpaRärrä, hustrun hans, i träsoffan i pörtet.” (Pohjanen 2003) Och från samma källa: ”Dagmar von Holst fick ett bra foto på tjänsteförrättande MeänJieesus som stod naken med Livets träd ståndande i det kalla Eden bland isflaken. Lemfebern var så hög att han inte såg ut att frysa.”


(lmo) omskuren. Stympad. Se vidare omskärelse.


(lat) kopplerska. Se koppleri.


(euf) en slät, mjuk och skön fitta i motsats till den sträva ingången.


(lmo) hjälp vid  runk, onani. Jämför fröken Höger.


(euf) om mjuk och skonsam kuk. Se även borste (3).


(åld so) nedsättande till man. Hosa=byxa.


(smn) kuk.


(sl) naken. Kanske från John Lennon (1940—1980) och filmen om honom Lennon Naked (2010).


(latin) ”för in (stick in) den långsamt”. Främst om bakifrånknull. ”Då vi grävde i ett litet rum i bebyggelsen till vänster om vägen mittemot Forum mot öster, avslöjades på en sidovägg en grupp med två personer av motsatt kön, inbegripna i en synnerligen skandalös akt över vilken finns skrivet: Lente Impelle.” (Raffael Amicones dagbok från utgrävningarna av Pompeji 1822.)  Bilden föreställer en kvinna som blir tagen bakifrån av en man.


grekiska leptos; slank. En mjuk form av sadism*.


(sl) lesbisk*.


(sl) lesbiska. ”Han hade inte tänkt gå på henne, sa han, för hon var en motbjudande liten lesbia, men en dag så hände det, att han överraskade henne i badet, och det var början på den affären.” (Miller 1956)


(sl) lesbisk. Lesbian ”hist.: sedan 1970”. (SO) ”Ja, nu har vi flator visserligen en tendens att se en lesbian i varenda kjolstyg, särskilt dem utan nämnda klädesplagg.” (Lodalen 2005) Uttrycket golden lesbian innebär att aldrig haft sex med en man, något  eftersträvanvärt i lesbiska kretsar.


sex mellan kvinnor. ”Hist.: sedan 1976.” (SO)


(sl) lesbisk.


(latin lesbicus) om homosexualitet mellan kvinnor. Men under stora delar av antiken, före andra århundradet e Kr, avsågs med vad vi idag benämner lesbisk kärlek, istället oralsex*. Lesbisk ”hist.: sedan 1904”. (NEO) Förmodligen har NEO fått uppgiften från Ekbohrn (1904) där ordet förklaras med ”onaturlig otukt mellan kvinnor”. Men Laskar (2003) visar att ordet lesbisk i betydelsen ’samkönad kärlek mellan kvinnor’ finns med redan i en svensk översättning av en tysk populärvetenskaplig sexhandbok från 1865.

Från ön Lesbos (Lesbos namn på en landsflyktig gud som ska ha gift sig med dottern till landets kung.) i Egeiska havet vars kvinnor ansågs särskilt intresserade av varandra. På denna ö levde och verkade skaldinnan Sapfo under 600-talet f Kr. I sin diktning lovsjöng hon kvinnlig skönhet och hennes erotiska dragning till det egna könet bekräftas i samtida källor.

Enligt den romerske skalden Ovidius (43 f Kr— 17 el 18 e.Kr) lär Sapfo ha sagt om sig själv: ”Jag har fått ersättning för bristande skönhet i ett skarpt intellekt.” Hon gifte sig med köpmannen Cercolas, men allt tyder på att äktenskapet aldrig fullbordades, för som Sapfo sa: ”Jag är och kommer alltid att förbli jungfru.”

”Man säger att kvinnorna på Lesbos är sådana tribader, som försmår att bli omfamnade av män och i stället njuter av kvinnor som om de var män.” (den grekiske författaren Lukianos [ca 120—ca 180] i sitt femte Hetärsamtal.) ”Jag vill också vara lesbisk. Hur gör man för att konvertera? Man låter bli att kopulera! tjuter Veronika.” (Drougge 1998/2003) Enligt flera undersökningar i olika länder anser sig bara några procent (2—3%) av de vuxna kvinnorna vara uteslutande lesbiska. I slang finns lespa och läspis. Se även sapfisk kärlek.


(eng sl) lesbisk*.


(grekiska fobos; fruktan) rädsla för lesbiska kvinnor eller för att själv vara lesbisk. Jämför homofobi.


(no sl) lesbisk sex.


(lat) av latin leuko; vit, klar och grekiska rhoia; flöde, flytning. Vitaktig flytning från slidan. Leukorré kan bero på normal utsöndring från körtlar i slemhinnan. Om flytningen däremot är riklig och tjock kan den orsakas av en infektion och behandlas då med antibiotika.


(euf) enligt man (f 1929), står ordet här för knulla. ”När jag, hemma i Sikås i Jämtland, var Konsumknodd 1946—50  frågade alltid på måndagarna en ung mjölkbilschaufför: ’Ha du leverere nô i hâljen?’ (Har du levererat något i helgen?), och jag blev ju alltid stum och generad, jag begrep inte att han sökte maskera sin egen bristfälliga ’karlaktighet’ genom detta tal.”


(sl) fitta. Se även pastej.


(latin levir; svåger) svågeräktenskap. Sed eller plikt att en avliden mans bror har rätt eller skyldighet att gifta sig med änkan. Leviratet är en garanti för att den avlidne makens avkomma finns tillgänglig för dennes släkt också i fortsättningen. Dessutom är det en slags försäkring för de faderlösa barnen. I det antika hebreiska samhället praktiserades leviratet allmänt. Idag existerar det främst hos vissa grupper och stammar i nordöstra Afrika. ”En variant på detta (leviratet) är de i Afrika allmänna ’spökäktenskapen’, där en broder låtsas vara sin döde bror vid bröllopet och där barnen i sådana äktenskap anses tillhöra den avlidne brodern.” (Gaunt 1983)


kort för Lesbian, Gay, Bisexual, Transgender/Transexual och Intersexual. Se respektive uppslagsord.


(lymfogranuloma venerum) en elakartad variant av könssjukdomen klamydia*. Uppvisar sår på könsorgan och analöppning. I Sverige har tre fall hos män rapporterats (juli 2005). Sjukdomen behandlas på samma sätt som klamydia. Obehandlad kan den resultera i elefantiasis och yttra sig i enormt tjocka ben.


 franska libertin; utsvävande person, av latin libertinus; den frigivne, av liber; fri. Swedberg (1720-t) har libertin; libertinus.  NEO har ”hist.: sedan 1725”. Person som strävar efter oberoende från samhälleliga, moraliska och religiösa konventioner.

I 1600-talets Frankrike, där libertinismen uppstod, var de främsta libertinerna adelsmän som utmanade kyrkans moral genom sitt omoraliska leverne. Inte minst på sexualmoralens område levde libertinismen kvar till franska revolutionen. Men det var inte bara liderliga adelsmän som stämplades som libertiner utan även högst sedesamma intellektuella vilkas enda brott var att de ansåg att den katolska tron försvarades bäst om dess lärosatser diskuterades fritt. ”Och att hon minsann behöver lite trygghet efter att ha kastat bort halva sitt liv på en sådan libertin som min far.” (Nesser 2004)


(euf) från tyska Lieb; kärlek. Här om kuk. Se även sticka.


(lat) drift, lust, begär, åtrå. ”Hist.: sedan 1933”. (SO) Sexuellt begär. Energi som eggar lustkänslan. "I filmade sketcher är de nakna och aplikt kåta och kastar sig över karlar som tvingas fly undan deras omättliga libido." (K Lind 2018) Psykoanalysen ser i libidon den fundamentala energi som bestämmer alla livsprocesser, den för alla livsprocesser bestämmande energi, som blir verksam i själslivets dynamik. Freuds libidoteori säger i sin ursprungliga form att all strävan ytterst kan härledas till sexualdriften. I sammanhanget talas ofta om libido sexualis; könsdrift. Enligt Adams (1982) kunde libido också beteckna den sexuella akten, speciellt i prosa från den romerska kejsartiden (började 31 f Kr) och vid enstaka tillfällen även tidigare. "En min förtrogna var mycket libidinosus (kättjefull*).  Änteligen förlovad, satte han sig före [att] bliva beskedelig, men horade dock, fick gonorrhoea cum cancro (gonnoré med kräfta), med oändlig sveda och ängslan, curerades änteligen." (Linné [1700-t] 2022 s 104)


(sl) fittan enligt vadkallasfittan.se.


lidelse (latin pathe atimias) kallar Paulus i Romarbrevet 1:26 praktiserad homosexualitet. ”Därför utlämnade Gud dem åt förnedrande lidelser. Kvinnorna bytte det naturliga umgänget mot ett onaturligt.” (Bibeln 2000) Lidelse ”hist.: sedan 1758.” (SO) Fornsvenska lidhilse, danska lidelse. Efter franska passion, latin passio; lidande, lidelse. "Jag förklarade henne min lidelse i de varmaste ordalag. Jag sade henne att min lycka helt och hållet berodde av henne." (Boswell 1951) "Men Österköpings-Bladet är en anständig tidning, som inte ockrar på folks sämre lidelser..." (Stadsfiskalen i Österköping ur Moberg 2023)  "...och jag var rädd för detta nya tycke, som väl snart skulle växa ut till lidelse — och så voro de goda dagarna ute." (Hansson 1987)


(tyska liederlich; slarvig, liderlig) ”Hist.: sedan 1700”. (NEO) Den som ohämmat ägnar sig åt främst erotiska utsvävningar är liderlig. I sammanhanget används också skällsordet liderligt stycke. "På Strand  fiskade jag upp ett litet liderligt stycke och gav henne  sex pence. Hon tillät mig att tränga in*." (Boswell 1951) ”Att hans mun, som bara lärt sig  att säga tack, biter liderligt i mjukt kvinnokött.” (Holm 2:1965) ”...att som Heiltags Källare vid torget, den hustru Westberg bebodt, varit illa beryktad för liderlighet och skörlevnad*...” (Helgesson 2003) "Tveklöst fanns en kulturell föreställning om kvinnans breda väg till undergång, via lösa förbindelser och liderlighet, som förknippades med stadens offentliga rum; med krogliv, baler och maskerader, med stadens blandning av nöjen och hets." (Lennartsson 2019 s 24) "Han som spottar ut vin på praktgolv av lakedaimonisk marmor må lyssna till kastanjetternas smatter, till ord som skys av en naken slavinna som bjuder ut sig på krogen, han må fröjdas åt fräckhet och allsköns liderligheter. (Juvenalis Elfte satiren s 167)


(åld) med hos Swedberg (1720-t) bl a med betydelsen amans; älskare samt avidus; njutningslysten, lidelsefull. Tyska Liebhaber; älskare, beundrare.


(nyo) ”när två personer har sex i avsikt att göra barn”. (SAO 2013)


(euf) fornsvenska liggia till ett indoeuropeiskt ord legh bl a i latin lectus; säng. Enligt NEO är ligg ”hist.: sedan 1807” medan ligga är ”hist: sedan 800-talet (runsten, RÖK, Östergötland)”. (SO)  1 knull, knulla. Ligga (hos, in, med, när, under) är ofta missvisande eufemismer då de också används om sittande och stående knull. ”Svenskans ligga är alltför mångtydigt. Ligga kan man göra vid universitet, i swimmingpool, i skilsmässa, bra till, dåligt till, i lumpen, på lager eller bara i. Ligga med är inte mycket precisare. Ligga med kan man göra stående, fram- eller bakifrån eller som på Bellmans tid med ena parten på ett bord och den andra stående framför, alltså på många sätt där verbet ligga ger en mycket dålig beskrivning.” (Sven Wernström: Det stympade språket i Fönstret nr 4/99.) ”Det var väl för fan jag som fick ligga under och ta emot en massa skitiga gamla torskkukar.” (Göring 1962) ”Det han, säkert med flin och antydningar, hävde ur sig gick ut på att Sara skulle bedriva otukt och ’ligga in med manfolk’.” (Helgesson 2003) ”Vi ska träffas i morgon igen. Hennes farsa och morsa jobbar. Då blir det liggning.” (Schütt 1992) ”De bättre liggen brukar slicka mig redan första gången, och jag är het på att göra samma sak för dem, i synnerhet för att hjälpa dem att få en stark andra erektion.” (Hite 1977) ”Han har sagt att hon för penningar låter ligga hos sig...” (Jarrick/Söderberg 1998)

Uttryck med ligga är favoriter hos bibelns översättare: ”Men ändå uppgav hon inte sin otukt med egyptierna, som hade fått ligga hos henne i hennes ungdom, och som hade smekt hennes jungfruliga bröst och slösat på henne sin otukt.” (Bib 1981 Hes 23:8) ”Och det begaf sig tå thetta skedt, at hans herres hustru kastade sina ögon på Joseph, och sade: Ligg när migh.” (Bib 1703 1 Mos 39:7) ”Du få int ligga me en kvinna som man ligg me en man: de ä nåt avskyvärt. — Då blir landet orent, å ja tvingas straffa de för dess synder å utspy dess invånare i rastafarikadavrens arselslasktratt.” (Teratologens (2003) travesti på 3 Mos 20:13.) Se under homosexuell.

Att ligga med är en i sammanhanget mycket gammal eufemism framgår av att redan de gamla romarna talade om iaceo cum. Ligga när är ålderdomligt och syftar naturligtvis på att ligga nära någon. ”Så tycker fröken, men ville fröken lägga sig när alla karlar, som ville ligga när henne?” (Hallenstierna 1972/1700-t) Swedberg (1720-t) har ligger när ene qwinno och hänvisar bl a till Bibel 1703: ”Och han week af wägenom til henne, och sade: Käre, låt migh liggia när tigh: ty han wiste icke, at thet war hans sonahustru.” (1 Mos 38:16)

Andra ålderdomliga uttryck är ligga vid och ligga samman/tillsammans, ligga intill. ”Vi hade ännu inte legat vid varandra. Jag var frustande berusad och Lovisa ställde mig mot väggen, hjälpte mig lossa byxorna, västen och knäbanden.” (Brunner 2002) ”I natt lågo vi samman, Gustav och jag. [...] Vi voro dock båda fallna och jag kände det i natt, som om jag blott hade honom att hålla mig till.” (Haraldsson 1918) "Den första namngivna av dessa  var pigan Margareta, som hade blivit 'kär åt' spelmannen, efter att han legat intill honom på natten vid inte mindre än tre olika tillfällen." (Västerbro 2025 s 260)

I slang finns ha ett ligg, ligga på hålet och ligga matsilver; det senare om knull med hustru (matsilvret hör ju till hushållet) samt liggande stavhopp; de älskande når höjderna liggande. Även ligga av; betala med knull och ligga runt; att gå från den ena partnern till den andra. ”Jag kan få ångest över att det känns som jag utnyttjar tjejerna om jag ligger runt, säger Erik.” (Sex är jätteviktigt i VR 1/2007.) Även ligg, liggeri; knull. ”Varför pratar alla bönor så mycket om kärlek, kan du säga mig det? Det räcker tydligen inte med ett bra ligg för dem... de vill ha själen också...” (Miller 1934) " Men om det skulle vara sant — varför möter jag ideligen folk som fått sitt sexliv sönderstressat, eller vill spy vid tanken på liggeri så fort det kör ihop sig lite på jobbet?" (Sexet, stressen, systemet. Ottar 2/2021)

2 havande, gravid som i ”ligga bort sig” enligt Hertha (4/83) ”med avsky och skadeglädje om ogift kvinna som blivit med barn”. Byrman (1989) menar att uttrycket endast finns belagt i Norrland. En liknande fras, med samma betydelse, och som bara finns belagt i Hälsingland, är ”ho ha legge ut mässä” (hon har legat ute med sig). I Uppland heter det ”hon har legat för tätt”, vilket enligt man (f 1960) är ett uttryck med grövre språk från 1880 —1900. I Småland ”har han legat på” och i Ångermanland ”ligger han när”. I Tierp i Uppland är det däremot kvinnan som har ”legat åt” för mycket och om en kvinna som legat bort sig i Jämtland, sägs det att hon ”legä å vä sä” (hon har legat av vid sig). Uppgift från man (f 1905), som också har följande kommentar: ”Om ogifta, ansågs då vara något med snudd på både skandal och den härav drabbade till stor skam.”

I Ed i Ångermanland sägs en kvinna ”lega aväg säg” (legat å väg sig) när hon legat bort sig. Även liggandes underförstått liggande i barnsäng. Från Kalvsvik i Småland meddelar en man (f 1897) uttrycket ”hong blia snaat ligganäs” (hon blir snart liggandes). ( Byrman (1989) 3 ligg (sl); kvinnligt sexobjekt.


(åld) ha samlag.  ”... att unga fruar, som i åratal legat i en utlefvad gubbes armar, utan att något annat än en städse ökad trånad spirat upp ur hans omfamningar, snart därpå i förening med en yngre och eldigare make erhållit en efterlängtad pant på sin kärlek.” (Kress 1905)”


se under ligg, ligga.


(nyo) ) ”när du har sex när du är så trött att du knappt vet vad du gör”. (SAO 2013)


(åld) ha samlag. ”Vid sjön Råvarpen i Tisselskogs socken i Dalsland finns en berghäll, i vilken det finns ett stort antal skålformiga fördjupningar, s k älvkvarnar. I en uppteckning från 1947 lämnar soldaten Otto Hjelm, född i Tisselskog 1868, följande uppgifter om dessa fornminnen: ’ Mi mor berätta, hör di gjorde vi hällristningarne, som ä söm håler i berget. Di hade di, når di skulle så. Då gick gossar å töser dit om vårn, når di hade bleve vart (kommit sams om att bilda hjonelag) å låg tesammen. Di hade mä uttå utsät, så när de geck för gossen, lätte han dä komma i mortel (skålgropen). Å så la di uttå utsät oppi å stötte med ten. Senna tokk di uttå denne göra å slängd i utsåbinngen. Men dä skull vort ongt folk söm lå ihop, aller hälst di söm allri hade gjort’ et för. Då växt dä no aller bäst’.” (Tilander 1989) ”Vittnen kallades in som berättade att de hade sett paret ligga tillsammans i en säng ’i blotta lintyget’, att de hade följts åt på arbete ’som äkta folk’, att de hade legat samman ’icke en eller annan gång, utan de städse leva som äkta folk’...” (Clementsson 2016) "Göken fick en gång se en kvinna och en karl ligga ihop på en höhässja. Då blev han så skamsen,  att han tappade målföret och genast slutade att gucka." (Folksagan i Sverige 3 s 125) "Du ska få de här, om jag får ligga i lag med dig, sa han." (Folksagan i Sverige 2 s 474)


(nyo)  ”en person som är öppen för sexuella inviter men som inte själv lägger stor vikt vid att hitta en sexpartner” (SAO 2013)


(sym) tänkbar sexpartner. ”...som för övrigt var nästan lika snygg som kirurgsnubbarna i ’Nip Tuck’. Tanken ’liggbar’ hann fara genom huvudet innan jag såg fotografierna på hans familj.” (Puma Swede 2012). Se även knullbar.


(dial o åld) ”gå på ligge” sades drängarna göra, då de på prov låg hos pigorna. I norrländsk dialekt heter detta provligg. Uppgift från Rietz (1867) som också menar att dylika provligg inte alltid välkomnades och ibland t o m bestraffades. Vid uppslagsordet kabb; kort stockända, träkubbe, berättar Rietz hur det kunde gå till i Västerbotten: ”Om en yngling och flicka beträddes med att hafva legat tillsammans vid bröllopslag (som om de vore gifta), sattes de fordom morgonen derefter en stund på kabben såsom straff för att skämmas.” Se även provaligg, sammanlag, sammanligga.


(no so) liderlig kvinna.


(sym) alltfler, framförallt unga, väljer att dukumentera sina sexuella förbindelser i en sk ligglista. En del nöjer sig inte bara med att redovisa namn på sexpartnern utan man betygsätter också  liggen. En del väljer att publicera sin ligglista på nätet och skryta öppet med sina erövringar. inte minst om man lyckats få med ett känt namn på listan.


(lmo) om kvinnans könsorgan. Se även sår (1).


(fra) fastbindning. Se bondage*.


fsv lik.  Grundbetydelse gestalt, kropp. 1 en ”död” kuk antingen efter utlösning eller pga impotens. 2 enligt  Ullerstam (1961) är ”ett inte ovanligt önskemål på bordellerna att beställa en kvinna som är sminkad och utklädd till lik, liggande på en bädd som är flankerad av ljus och blommor. ’Liket’ skall sedan under akten förhålla sig alldeles viljelöst och apatiskt och får inte röra sig det minsta.”


(sl) knulla. "Han: Ska vi lika? Hon: Ok, men bara om det sker på lika villkor."


(fno) kropp, lekamen*. ”at eg skal eigi sin mega ydvarn fagra likama”; att jag inte skall kunna se er vackra kropp. (Gibbons saga)


(fsv) isländska likamslosti. Söderwall (1890) har betydelsen "sinlig begärelse" och citatet: "ey är lydhande likams lusta frestilsom." (Svenska Medeltids-Postillor. Utg. af G. E. Klemming 1879—1880) Anm: likams; lekamlig, kroppslig och luste; lusta?


(för sl) bög, transvestit*.


(euf) 1 ett av förslagen på bästa namn för kvinnans könsorgan i den omröstning som anordnades av tidningen Vecko-Revyn och som redovisades i nr 2/2005. Bland de 400 svaren vann snippa* överlägset. "Mitt förslag är Lilja eller Liljan eftersom den blomman är så otroligt vacker, och jag tycker att mitt underliv är vackert!” (Lisa) 2 liljor poetiskt om vackra, skönt formade kvinnobröst. SAOB menar att ordet lilja ”ofta används ss symbol för oskuld, renhet eller kvinnlig skönhet ofta med särsk tanke på blomman”; men att liljor om kvinnobröst ”numera är ett föga brukat ord”. Bellman använder sig gärna av ordet som här i Fredmans sång 41 om Susanna i badet: ”Fru Susanna, Fru Susanna/ Många hjärtan vann [...]/ Sköna Susanna hon plaska och sam./ När hon plaska, När hon plaska,/ Skymta liljor fram.” 3 unga offer för trafficking* kallas liljor efter Lukas Moodysons film Lilja 4-ever (2002).


(sym) här är det förstås fråga om Liljeholmens ljus; runkhjälp för kvinnor. Förr stod nästan alltid ett ljus intill sängen, som kunde användas av damer i nöd, för att lysa upp både mörker och tillvaro.  Se även ljus. Liljeholmens stearinfabrik grundades 1839 i Stockholm och flyttade 1970 tillverkningen till Oskarshamn.


se hål (1).


(smn) poetiskt och högtidligt om kvinnobröst. Dessa jämförs med kullar där liljor växer. Tyskarna har Lilienhügel med samma betydelse. Esaias Tegnér talar i sin Fritiofs saga (1820—1825) om Ingeborg och hur ”Vankelmod bor under de liljekullar”. ”Klockan tio låg hon på divanen och kramade om sina liljekullar.” (Miller 1934) ”Jag vill plötsligt förinta den unga mön där hon obekymrat sitter och skvätter vatten på sina liljekullar.” (Drougge 2003) Se även kulle (1).


lilla syster
lilla lisa
lilla musen
lilla stjärten
lillhästen
lillrosen
lillrumpan
lillstjärten
stor

1 (smn) även lilla syster, lilla lisa, lilla musen, lilla stjärten, lillhästen, lillrosen, lillrumpan, lillstjärten; fitta, klitoris. ”Är frökens lilla frisk nu? fortsatte han med ett flin.” (Niles 1950) ”Han lät mig trycka min blygd mot hans, så att min lilla rörde vid huvudet på hans lem.” (Chorier 1967) 2 (euf) göra det lilla; kissa. ”Vid ett par tillfällen slog övervakarna vad om ifall han skulle göra det stora* eller bara det lilla nästa gång han gick på toaletten.” (Blå 2010) Se även stor (1).


(smn) fittan. Se även ask.


(smn) fittan.


(euf) göra lilla du; kissa. Jämför under stora usch.


se mort, la petite.


(smn) kuken. ”Han vände sig om igen och höll handen för sin skrynkliga penis. Tack, gode gud, att dom inte fick dej också, lilla gubben.” (MacLavarty 1984)


se kontor.


(smn) klitoris*. Jämför kula (4).


(smn) fittan. Använt av Kajsa Svanerud i Förskolan (11 januari 2006). Se även under ull.


(smn) 1 klitoris; kvinnans miniatyrkuk. Som dock vid rätt behandling kan bli minst lika stor som originalet. 2 lillbrorsa, lilljesus, lillkillen, lillpojken; kuk. ”Frälsa (frälsning) för lilljesus”; kåt kuk som blir frälst genom knull. ”En stor penis ansågs komisk i forntida grekisk konst och dramatik, passande för satyrer, medan den storlek man föredrog var liten och fin: lillpitten, — posthion — tillhörde de kärleksfulla uttrycken hos Aristofanes. Unga idrottsmän i Aten snörde ihop ollonet med läderband, tydligen i förskönande syfte så att de manliga könsdelarna skulle bli så små och så lika kvinnoblygden som möjligt.” (Laqueur 1994)


(smn) lille brandmannen, lille vil(l)gott, lille ville, lille vän, lille petterniklas, lilleman, den lille; kuk. ”Har ni testat den lille än? frågade Martin dem och flinade mot mig.” (Pissbomber och Knullhets i Pittstim 2009.)


(smn) bakdel, röv. Se även prutt, prutta.


1 (smn) kuk. ”De flesta avvaktar med storögd längtan att hans ’lilleman’ ska vakna till liv, att Herr Penis ska resa sig upp och buga sig och göra konster för damerna.” (En brottningsmatch mellan förnuft och drift. YA 8/6-2006) ”Mig däremot beredde det en underbar njutning att känna min Lilleman så varmt och innerligt omsluten av hennes slida...” (Het semester 1931/1967) 2 (för sl) fis*.


(smn) fitta.


(smn) kuken.


(smn) kuk; av lilla och putte, det senare från dialekt pytt; liten pojke.  Engelska lilliput; namnet på de småväxta människor som Swift beskriver i sin Gullivers resor (1726). ”Då jag drog fram hans lilleputt ur byxan och drog förhuden fram och tillbaka lekte han med fingrarna i mitt hål.” (Salten 1983)


(smn) kuk.


(sjö)  Dalnäs (2014) har ”smeknamn på fartygets jolle eller arbetsbåt (utöver livbåtarna). Troligen syftande på ett tyskt ord, som betyder (sabel)balja, (kniv)slida eller (svärds)skida”.


(smn) kuk. ”Efter den dagen har flickorna mera innanför blusen än männen och än idag när en karl tar på en flickas bröst så reser sig lillkarlen hans och vill ha tillbaka sin mössa.” (Palmenfelt 1994)


se lillbrorsa.


(smn) fittan.


(smn) kuk. Se också pelle (1).


se lillbrorsa och pitt.


(sl) smegma*, könssekret. Term i kortspel; att ta hem alla stick utom ett. Här är det förstås fråga om en ordlek på slam; gyttja, och lillslam; det lilla smegmaflödet skall då jämföras med storslam; sperma, det fulla flödet vid orgasm och utlösning.


(sym) könssaft, sperma. ”... hördes vindpina lika som metallsängsbottensljudet fastän, vårt lim ihop gnidriv rivsnid, vridlid mild till bortamålet skals troll om bort bot, ...” (Hammarén, Vita brevet 2006) Från samma källa pusslim; saliv*.


(sl) halvstyv kuk. Se även fjong.


(sl) om inställsam och smickrande typ. Särskilt i knarkkretsar.


(sl) 1 hångla*, smekas intimt. 2 flirta*, trycka sig intill. 3 limma på någon; ragga upp, stöta på någon.


(sl) 1 kuk. Ordet är avljudsform till lumpe, lumpa; tjockt flatbröd, därav lumpog (dial); kort och tjock. ”’Var glad att du åtminstone får ett skjut en gång var fjortonde dag’, ansåg Mackan som inte fått langa in en limpa i ugnen sedan hon var på besök i Kumlabunkern.” (Lodalen 2005) 2 fikonlimpa; fitta. 3 limpor; kvinnobröst.


(sanskrit) tecken, symbol, fallos*. I hinduismen representeras den livgivande kraften av en sten- eller metallmodell av lingam. Själva tillbedjan av en lingam är vanlig inom hinduismen, men speciellt för shivaismen. Dessa lingaer (stenfallos) är stationära. Ursprungligen kanske en fruktbarhetssymbol, men räknas numera som en manifestation av Shiva. Lingayat anhängare anser att själen begränsar Shiva genom falsk kunskap, och då Shiva är den enda verkligheten måste dessa begränsningar avlägsnas, och det viktigaste är att bära en liten lingan runt halsen. Lingam står vanligen på en sockel eller i någon hålighet vilken representerar yoni* eller i form av en skål med en uppskjutande tapp.

”En man med alltför stor lingam blir mycket fattig och om hans lingam dessutom är för tjock kommer han att leva i stor nöd. Den man vars lingam är liten och mager blir lycklig och den man vars lingam är kort blir en av de styrande.” (Vatsyayana 1952) ”Lingam? — Ja, guden Shivas kuk som dyrkas i form av en stenpelare eller i stiliserad form som en lotusknopp. Hinduiskorna möts ett par gånger om året i Shivatemplen eller ute vid lingamstenarna på fälten och trär upp sig på pålen under stor gudfruktig extas.” (Bokander, Kärlek 6/1966)


(lat) cunnum lingere; slicka fitta. Därav cunnlingulus, cunnulingulum. (se do)


(sl) 1 små kvinnobröst, bröstvårta. 2 lingonbuske, lingonris, lingonskog; fitthår. 3 lingonhåla, lingongrotta; fitta. 4 lingonbrus, lingon(röda)veckan, lingon i skojlådan, (burken, krukan, kruset); mens, menstruation.  ”.... och nu får jag gå och gruva mig tills lingonveckan behagar lätta min oro över att behöva slänga upp mig på abortbritsen.” (Drougge 1999) Lingonlapp; mensbinda.


(sl) fitta under mens. Se även grotta och lingon (2).


(sl) se vecka (3).


(sym) kuk. Mäter fittdjupet.


(sl) 1 kuk. Kanske av linka; halta, lunka. En person med styvt ben linkar. 2 ejakulation, utlösning i  det linkar (lunkar) och går. 3 link, linkare i månsing och romani sutenör*, hallick*. Link var det ord hallickarna själva föredrog, om man får tro Palm (1910). Hamngatan i Stockholm kallades tidigare linkstret. Kotsinas (1996) har ”stolpa link; vara hallick” från 1916. Eventuellt från engelska link; länk, mellanled. Linken som länk mellan hora och torsk. ”Under de dagar han bodde i Köpenhamn hade han fått klart för sig, att där fanns bara lirare och linkar [...] kortspelare och soutenörer.” (Kock 1916) Holmén (1997) har linka; att bedriva koppleri”.


(fra) lyxprostituerad. Av franska lion(ne); lejon t ex lion(ne) de mode; modelejon. "Under 1800-talets andra hälft fick bordellerna konkurrens av andra mer raffinerade koncept. Kvinnorna fick nya identiteter kallades grisetter*, kokotter*, lionnes (lejoninnor) eller kurtisaner*, allt efter status." (Limare 2016) Och från samma källa: "En del, de som hade talang och som hade tur, hamnade i det galanta gardet där champagnen flödade. Men alla gjorde inte karriär som så kallade lejoninnor, utan förblev loretter*, glädjeflickor mitt mellan grisetter (arbetarklass) och hålldamer..."


(am sl) 1 put lipstick on your dipstick; sätta läppstiftsmärke på kuken. Här rör det sig om en kvinna som suger av en man. 2 lipstick (lesbian, femme); läppstiftslesbian. Om kvinnliga homosexuella i femmekategorin. Se femme.


(latin liquidus; flytande, rinnande och grekiska philia; kärlek, vänskap) upphetsning av att doppa könsorgan i olika vätskor.


(da) om liderlighet*, sex.  (Hertoft 1989)


(sym) en modern casanova*. ”Samma rykte som gör tjejen till hora, vandringspokal eller madrass gör killen till hjälte, casanova eller lirare.” (Bäckman 2006) Se vidare under link (3).


(sl) kuk. Lirka; vicka hit och dit, föra något fram och tillbaka. Se även pinne.


(smn) fitta. ”...du är min fittlisa och MIN FITTLISA får ta mig fan ringa när hon vill,...” (Söderblom 2015)


(euf) lite annorlunda; homosexuell. Se även annorlunda.


(euf o barn) ”göra en liten eller en stor”; kissa eller bajsa. Engelskan har motsvarande small one och big one samt också number one; stor och number two; liten. I julnumret av Puck (1908) berättas den gamla anekdoten om kyrkoherdens bröllopstal: ”Ja, mina vänner, det är nu en gång så att mannen går utomhus och gör det stora, medan kvinnan gör det lilla i hemmets stilla vrå.” I norsk slang finns  å gjøre smått och å gjøre stort. För en extra stor laddning finns dessutom å tømme ryggen. Norskan har också slippe en liten för att fisa. Jämför stor.


(euf) 1 här i betydelsen barn. Byrman (1989) räknar upp en rad uttryck där liten, litet ingår. Allmänt används ”hon väntar en liten/litet”, ”hon ska ha en liten”, ”de ska ha en liten”, ”hon ska få en liten/litet”. I vissa trakter av Uppland sägs ”o skä få seg ett litet” (hon ska få sig ett litet) och i Lappland heter det ”hon ska få sä e litet”, medan uttrycket ”hon är/har blivit med en liten” bara finns belagt i södra Sverige. Från mellersta Nyland har vi ”hä ska kåma eit lihli” (det ska komma ett litet) och i Lappland är det mannen som ”göra n lit’n”; gör en liten. 2 (sym) liten om kuk.  "Då var de i lag en tid, men då hade han för liten, så hon ville inte ha honom." (Folksagan i Sverige 2 s 478) 3 (euf) litet;  samlag. ”Vad sägs om ett litet?” eller ”snälla, bara ett litet”. Bön från kåt man/kvinna till ovillig partner.


(euf) fittan.


(smn) kuk.


1 (svr) Ja, min liv och kniv, ja, min liv och själ. Uppgift från OFVG. 2 (euf)  löst/hårt liv; om avföring.  Söderwall (1910) har under uppslagsordet veker  "lös. om mage el. lif " ”Har patienten trögt lif, såsom nästan alltid plägar vara fallet i början av en bitestikelinflammation, bör han taga ett afförande medel; bland dem är ricinoljan att rekommendera för sina lena och säkra verkan.” (Kress 1905) Se även under själ.


(smn) kuk. ”Hvad är en kuk, en könets Lif Dragon/en Commendant för Platskans Battaillon...” (Anonym hordikt i Köttets Poesi 1995/2007.)  Anm: livdragon var en soldat i svenska armén  som verkade  i olika roller 1949-2000. Anm: Platskan var öknamnet på en prostituerad i 1700-talets Stockholm.


(eng) utlovas ofta i samband med telefonsex* då kunden sägs få lyssna på verkliga och inte fejkade samlagsljud.


(eng) samlag inför publik på t ex porrklubb.  NEO har ”hist.: sedan 1973”. Dylika föreställningar är enligt  lag förbjudna i Sverige sedan 1982.


(euf) 1 livets början; fitta. 2 utforska livet; knulla. 3 livets träd; kuk. Se även träd.


(lmo) vitsigt om kondom.


1 (grekiska hystera, latin uterus, matrix) organ i lilla bäckenet där fostret utvecklas fram till förlossningen. Ordet är bildat till liv i betydelsen underliv. ”Hist.: sedan 1679.” (NEO) Livmodern väger normalt ca 60 gram och har vanligen formen av ett upp och nedvänt och något tillplattat päron. Enligt Wretlind (1905) är ”lifmodern ett djur som hungrar efter säd”. (uterus est animal, sperma desiderans.) ”Han var hennes älskade, han var den ende man som fått henne att känna sig fullt och helt som kvinna, totalt genomträngd, öppnad och sårbar. Livmoder, moder, ovum, vulva, välva, värnlös.” (Jong 1977) ”I dessa broschyrer tvistade de om, huruvida livmodern hade någon inverkan på kvinnans förstånd eller ej.” (Casanova 1936/1700-t) 2 slarvig slang för fitta.


se cervix uteri.


öppningen på den kanal som leder från slidan in i livmodern via livmoderhalsen*. Enligt NEO ”hist.: sedan 1785”. ”I sista ögonblicket kastade jag mig åter mellan hennes ben, min pulserande lem dök några gånger ut och in i hennes heta, nästan torra slida ända ned till botten, åter en samtidig darrande skälvning och min sperma sprutade matt men nästan utan uppehåll mot hennes uppsvullna livmodermun.” (Het semester 1931/1967) Se även modermun.


yttersta delen av livmoderhalsen belägen i slidan*. ”... jag vet hur klitorisen ser ut i olika stadier av upphetsning .... det mörkröda, glänsande lilla bäret ... jag har till och med öppnat upp slidgången och granskat insidan ... livmodertappen...resten av mödomshinnan.” (Gunnar Blå: Hästflickan, Perversioner 2003) ”... och Vanja suckar, kvider, höjer benen så att jag kommer djupare in, slår mot livmoderstappen med ollonet, bålgetingboet.” (Whilde 2005) Se även tapp.


(euf) könsorgan. ”Något utförligare föreskrifter träffa vi på i Undervisningsplan för statens folkskoleseminarier av 1914: Människokroppens livsverktyg och deras förrättningar.” (Wintzell 1935) Se även verktyg.


(sym) kondom.


(lmo) kalsonger. Se vidare under intima plagg.


(sym) 1 runkhjälpmedel för kvinnor, särskilt lättillgängligt förr då det fanns ett på varje sängbord. Enligt Mc Conville (1984) fanns följande anslag i en flickskola: ”Lights out at nine, candles out at ten.” Thesleff (1912) har  ”jusets vänner”. ”Det ock förlåtligt är, när flickor äro stängda/ Och inga kukar få, änskönt de äro trängda/ Att uti slika fall med morot och med ljus/ Den ena kittlar upp den andres kåta mus.” (ur Knulliaden i Köttets Poesi 1995/2007) 2 penis(attrapp). På grund av formlikheten används ibland stearin- och vaxljus som ersättning för det tända ljuset, ståkuken, mellan benen. ”Hon begagnade ljus, romerska ljus och dörrknoppar. Ingen kuk i landet var tillräckligt stor för henne — inte en enda.” (Miller 1934) "Stående sköt han in sitt helgade ljus, som var alldeles varmt, i öppningen.” (Salten 2009) Se även attrapp. 3 ljuset är tänt men ingen är hemma; om den som fattar långsamt eller inte alls.


(dial) enligt Byrman (1989) barnmorska, kanske från isländska ljósmódir. I Malungstrakten får den gravida ”höra med ljusnan” när hon behöver hjälp vid barnafödandet.


(sym) kuk. Polera ljusstaken; runka. Se vidare stake.


fsv liuver; kär, vänlig, god.  Ljuvlighet; älsklighet.  Här om könsorgan. ”Hans ljuvlighet skulle springa ut ur öppningen som den härligaste springare.” (Nyström 2003)


(sl) Laughing My (Fucking) Ass Off; skratta arslet av mig, skratta mig fördärvad.


(euf) toalett, engelska loo, som kommer av gardy-lo, vilket i sin tur kommer från franska garde l’eau, ett varningsuttryck (se upp för vattnet)  som på medeltiden användes när man tömde pottan ofta direkt ut från fönstret. Detta rop övertogs av engelsmännen som anglifierade det till gardy-loo, som fått ge namn åt toaletten.


(sl) spotta, spottloska. Se vidare under spott.


(sl) 1 som i norskans sitter på lokket för toalettbesök. 2 lägga på locket; dö.


(åld) locka någon på sig; inbjuda någon till knull. "I medeltid skulle han villa, som vanlit var, då hon låkar honom på sig." Uttrycket hittat i (Folksagan i Sverige 2 s 19).  När Hyltén-Cavallius  tecknar ner sagan låter det istället så här: "Derefter lade han sig att hvila middag, såsom seden är om sommartid, och sov en stund på qvinnans arm."


(sym) kvinnligt könsorgan. Jämför under bete.


(dial) blindtarm, ändtarm. (OFVG)


(åld) brunst*, hetta. Ohlmarks (1975)  sätter ordet i samband med guden Lodur, vilken tillsammans med Odin och Häner ”skapar de första människorna”. Det  är också Lodur som ger människorna fortplantningsförmåga.


(sl) lodrätt, vågrätt; stående respektive liggande samlag.  ”Ska vi ta det lodrätt eller vågrätt.” (20-årig kvinna)


(sl) Gibson (1978) har ”penis” utan närmare förklaring. En man, som vill vara anonym, meddelar telefonledes att det finns ett ungerskt ord lofasz; hästkuk. Ordet finns även i förortsslang lo fasz med samma betydelse.


(sym) vindsutrymme. Här fitta.


(euf) kvinnans könsorgan. ”Flickorna i Sachsen har så vida logar att den som skall tröska* lin i dem måste ha en stor slaga*.” Denna strof ingår i visan Gesang eines Fahrenden från 1400-talet, med ett mycket underfundigt bildspråk. Wilhelm Brednich har i sin Erotisches Lied (München 1973) visat hur detta bildspråk grundlurat en viss herr Böhme, då denne tolkat visan ovan i sin Altdeutsche Liederbuch. Där försäkrar han att allt snuskigt och obscent i visorna uteslutits. Aningslöst återger han strofer som den ovan med kommentaren ”att de bayerska flickorna för 400 år sedan utmärkte sig genom sin kokkonst” och ”de sachsiska flickorna genom fulla logar och linodling”.


(sl) 1 logga; suga kuk, fellatio*. 2 logga ut; avlida, dö.


(sl) avlida, dö.  Logga ut; avsluta en session eller dialog med en dator eller ett datasystem.


(dial) om sköka på Åland enligt Rietz (1867). Han jämför med irländska loich; smutsigt, dåligt och elakt fruntimmer.


(dial) knulla.


1 (so) pederast*. Efter den mycket populäre tidigare programledaren Leif ”Loket” Ohlsson i Bingolotto (TV 4). Under 1990-talets senare hälft såg man pederaster i var buske i Sverige och att sätta en kändis i samband med ämnet för dagen är inget ovanligt fenomen. Kändisar får ofta stå ut med både verbala och fysiska påhopp. 2 (sym) kuk. ”När han ska pumpa hennes hals full hör han hur det knakar borta i skogen och råkar dra ut loket.” (Drougge 2002)


(euf) här om avträde* och ytterst av latinets localis, bildat av locus; plats, rum. ”Mest hade han dock varit bekymrad för en viss oundgänglig lokal, som var mycket förfallen.” (Hamilton 1928)


(sk) lort* i egentlig och figurlig mening. ”Nä, så duktig Lillen e, har gjort en stor loke i lottan* (pottan).” (Ohlmarks 2004)


(åld) latinets locus; plats, rum, ställe. ”I Norske kilder, f. eks. gårdsbeskrivelser fra Gudbrandsdalen fra 1700-årene, støter vi på locum privatum som i Danmark var i bruk allerede i 1500-årene i formen locus privatus.” (Grieg 1953—1956) Engström (1907) talar om ”Ett lokus, som människorna kalla afträde”. Dansk slang har lokumssex, sex på offentliga toaletter.


(sl) lolita. Enligt slangopedia.se från lolicon, ett teleskopord bildat av Lolita Complex.  Ordet är kortform för lolicon; en typ av hentai, tecknad pornografi, med minderåriga karaktärer. Se även lolita.


(jap) förkortning för lolitakomplex. Det rör sig om tecknad porr med minderåriga flickor. Den manliga motsvarigheten heter shotakon. Se även lolita. "Det är inget fult ord på japanska, även om jag förstår att det för en svensk känns det väldigt närbesläktat med pedofili. Men det är förvisso en term som använfs om män som föredrar unga kvinnor framför dem i sin egen ålder. En 60-åring som har en 30-årig älskarinna faller således in i kategorin lolikon." (René Andersson Fil.Dr. japansk litteratur)


(smn) ung i sexuellt avseende underårig flicka som förför en äldre man eller blir förförd av honom. Lolita är en diminutivform av Lola som i sin tur går tillbaka på Dolores, bildat av latinets dolor; smärta.  Namnet efter den ryskfödde amerikanske universitetsprofessorn och författaren Vladimir Nabokovs (1899—1977) bok Lolita som handlar om hur den medelålders Humbert Humbert förförs av den 12-åriga Lolita och drivs till mord på en rival. Lolita utkom första gången i en engelsk upplaga utgiven i Paris 1955. ”Inom pornografin finns idag en hel genre som kallas Lolita. Denna genre beskrivs som anspelningspornografi, det vill säga man framställer pornografiska bilder av flickor som ska se yngre ut än vad de i verklighet är.” (Waller 2002) Se även loli.


(da) uppblåsbara dockor (love dolls) där de mest avancerade är utrustade med tre användbara hål och med inbyggd kroppsdoft och kan stöna fram runda ord. Se även Barbara och lolita.


(för sl) slickepinne, kuk.


(sym) kuk, en godsak, slickepinne. Norsk slang har motsvarande lolipop.


(smn) fitta. Källa: vadkallasfittan.se.


(eng o no sl) kvinnobröst efter den italienska filmstjärnan och bystdrottningen Gina Lollobrigida (1927-2023).


(sk) fickbiljard*.


(sk) enligt Lind (2016) ”noppor och skröfs som samlas på botten av kavajfickan.” I sammanhanget berättar han historien om ”serietecknaren och stofilen Joakim Lindengren som tillverkat ’lommemög’ som säljs i antikverade plåtburkar för att sedan hällas i fickan på nyinköpta kläder och ge den eftersträvansvärda ingågna känslan.”


(smn) kuk.


(am sl) toa, toalett. I Skottland ansågs det artigt att skrika Gardy-loo när man tömde sina nattkärl genom fönstret. Uttrycket är en förvanskning av franskans gardez l'eau — se upp för vattnet! Jämför lo.


(för sl) kuk.


(am sl) 69:an. Se sextionia.


(sym) fittan, hålet*. Urborrning av eldrör*. "Du har verkligen många ord för fitta. Men jag hittade inte 'loppet' som t ex  'Kan undra hur hon är i loppet'." (Hälsningar Göken 11/3-2017)


(dial o lmo) säng. (OFVG) Se även låda.


(dial) enligt Rietz (1867) använt i Närke om ”mjuk träck efter hornboskap ute på marken”.  Hundlora; hundskit. Se även lort.


(fra) lorett är,  enligt Forel (1942), ”tidigare namn på kokott*.” Lorette (fra) lyxprostituerad. Efter kyrkan Notre-Dame-de-Lorette, "som har gett namn åt den kategori av den parisiska halvvärldens underavdelningar: lorette. Kyrkan ligger också i det kvarter i det 9:e arrondissementet som befolkades bland annat av galanta damer, artister och författare kring mitten av 1800-talet." (Limare 2016) Se vidare under galant.


se under spott, spotta.


fornsvenska lorter som i folkalorter, hara - och musalorter.   Skit, skita och allmänt om smuts. Danska och norska lort.  Lort  ”hist.: sedan 1488” och lorta ”sedan 1738”. Båda uppgifter från SO. Lort finns med i våra äldsta ordböcker på svenska.  Ordet av ovisst ursprung. ”Nog ser en på vaggan när barnet vill lorta, sa gumman.” (Ström 1974) ”Det finns ingenting man vänjer sig vid så lätt som att lukta på en lort; smakar man på den är den utsökt, den har precis olivens pikanta smak.” (de Sade 2009) "Tänk om en vän som kommer får syn på den äckliga lorten hunden har lämnar i atriet, gyttjan som stänkt på portiken." (Juvenalis Fjortonde satiren s 195)

Lort är trots sin ålder fortfarande gångbart. En viss Olav Panelius klassar t o m lort som modeord, särskilt bland journalister. I boken Modeord (1970) citerar han en reporter: ”Då avstjälpningsplatsen började med att släppa ut sitt lortvatten till Veckjärvi.” Panelius menar att smutsvatten skulle ha sagt detsamma men onekligen inte är så drastiskt uttrycksfullt, och så visar det ju inte på samma sätt författarens frigjordhet från tabuföreställningar." SAOB (1942) menar att  lort, i betydelsen ”exkrementer, ’skit’, dynga, är vanligare i södra Sverige än i övriga delar av landet”. I skånskan används lort både i egentlig och figurlig mening. ”Va saijjer du, din lille lort?” (Ohlmarks 2004) "Ännu idag händer det att folk hittar stora flintastycken i strömmen, som på kartan heter Edre fall. Flintastyckena kallas för jättelortar. (Gustavsson 2021 s 44)

Lort kunde också en gång i tiden användas som skällsord. Under rubriken Skitsaker i Karlsson A & A (2020 s 79) hittar vi uttrycket slugge en lort; sluka en lort och exemplet: "Den snarstuckne Tore Persen i Gressla var uppenbarligen inte på god fot med sin sockenbo. I ilskan uppmanade Tore skomakaren att slugge en lort," där slugge är danskans motsvarighet till svenskans sluka. Tore uppmanades således skomakaren att äta skit. I sammanhanget kunde man också skällas för lorthynda, lorthund och lortvasker. Se vidare under hund och hynda. " En smutsig pojke kunde under 1700-talet bli kallad för en lortvasker.


(da) lorthus, skitställe, skithus. Se även under lort och hus.


(smn) kvinnlig toalettvakt. Drätselkammaren i en sydsvensk stad annonserade efter en dylik lorthusblomma, ett fruntimmer ”som önskade anställning genom att sälja biljetter på den nya toaletten på torget”. I Stilblommor och grodor (Holmkvist 1962) berättas om ett av annonssvaren: ”Havande sett en annons i (tidningens namn) om hugad spekulant på det nya fina daset vill jag nu anmäla mig. Jag haver rest i många länder och provat och sett på sådana varför jag är fullt kompetens. Undrar om sysslan bara är profesorisk eller den är statsanställd med passion och ålderstillägg. Undrar hur lång semester drätselkammaren har, kan man ha en sysla bredvid såsom kaffe och lemonad. Är 35 år och änka.” Se även Kiss me Kate.


(åld so) snuskig kvinna. (1600-t)


(latin lorum; rem) manlig könspiercing placerad horisontellt på penis undersida vid basen  där penis möter pung. Se även piercing.


(åld so) osnygg kvinna. (1600-t)


(euf) spott, spotta. ”Hist:. sedan 1941.” (SO) "Reine skenade ut för att hinna med tåget som gick nio och tjugotvå. Som vanligt missbedömde han tiden och kom en kvart för tidigt till Sollentuna station. Om det var något han hatade så var det att sitta på en bänk och inte ha något annat att göra än att lägga några loskor mellan sina egna skor." (P C Jersild:  Barnens ö från 1976)  Se vidare under spott.


(sl) komma loss; ejakulera*.


(sl) det lossnar för någon; någon får orgasm, utlösning. Min sagesman från Jämtland (f 1929) berättar att en naiv man utbrast: ”dä lôse grönjävlet”, när han äntligen fick uppleva ett knull.


(lat) urin. Lotium var ursprungligen en metafor med betydelsen "väska för tvätt", eftersom romarna tvättade sina kläder i urin. Se vidare urin.


1 (smn) Hjelmqvist (1903) har ”meretrix” (se do) i Sthlm och Skåne. 2 i Skåne även lotta; potta, enligt Ohlmarks (2004).  ”Moor, lottan e full å tiss. — Så häll ut’at genom vinduet, din dummer.” 3 kvinnans könsorgan.


(sym) lesbisk. En tropisk eller subtropisk näckrosväxt. Av latinets lotus med samma betydelse. Av semitiskt ursprung. Ordet troligen från Tyskland eller Frankrike. Bergman (1985) menar att ”lotusen, som är en näckros eller vattenlilja, möjligen blivit en sinnebild för homosexualitet därför att den också representerar det tvekönade, det androgyna (androgyn är grekiska för mankvinna). Lotusen har manlig kropp (penisen) och en kvinnlig blomma (vulva, sköte).” ”Gudrun är min, förstår du det, lilla lotus. Jag tror jag börjar förstå vad som finns bakom dina frostblommor.” (Bengt Martin, Kärlek 4/1965) "Jag är ingen lotus! Våga dig inte att kalla mig för lotus!" (Roth 1969)


(åld o euf) att gå med på samlag och/eller giftermål. ”Jag sviktar mellan känslor af vämjelse och ömhet, men kärleken segrar, och jag kan endast glömma och förlåta. Då gråter hon och lofvar sig åt mig.” (Psevdo Solipse 1911)


(eng) kärlekshotell. Speciella hotell i framför allt östra Asien som helt inriktar sig på par ute i sexärenden. I centralamerika kallas dessa hotell autohotels. Uthyrningstid vanligen 1-3 timmar.


(eng) kärlekssaft. ”... men vi/ hittar två tapirer istället som/ leker parningslekar och vi sluter/ oss till att det är honan som/ skvätter något ur stjärten för/ att locka hannen och/ Johan kallar detta för/ Love Juice.” (Morelli 1994)


(eng) kärlekskudde. Underkategori till japanska dakimakura; kramkudde. Love pillow är en typ av uppblåsbar sexleksak med foton eller animerade bilder av porrstjärnor och med ett eller flera hål som användaren kan runka genom.


(eng sl) kvinnans kärlekshål. Se vidare hål.


(sl) penis. Från engelskan.


(eng) kärlekskarta. Ordet förklaras av Trost (1988): ”Från barndomen och framgent formas en lovemap, vilket innebär att var och en har en (omedveten) bild av den ideala partnern/älskaren.” Termen präglad 1980 av den nyzeeländsk-amerikanske psykologen John Money (f 1921) som menar att denna lovemap grundläggs i förskoleåldern, en teori som förkastas av flera av hans kollegor som istället anser att en individs sexuella orientering förbereds redan i fosterstadiet. Petra Östergren (2006) berättar att hennes kurskamrat i sexologi Johanna Laakso använder översättningen lustkartor om dessa lovemaps.


sägs den vara som är sexuellt mogen. I Sverige blir man sexuellt lovlig vid 15 år, vilket bl a innebär att en 15-åring kan ha lagligt samlag med en i samma ålder eller äldre. Samlag mellan två som båda är under 15 år är dock inte olagligt. Se vidare byxmyndig, pittmyndig och sänglapp.


(sl) armsvett. Formlikhet.


(sk) vänsterprassla*.  Springa med andra.


(sl) lubrikation*. Ett ord jag enbart träffat på hos Colldén/Dahlbäck (2019): "För några år sen var jag, Anna, väldigt nojig över mängden lubbe jag producerade när det vankades sex. Jag var konstant orolig för att vara 'för våt'. Man skulle ju vara kåt, men en massa lubbe i trosorna visade att man ville lite FÖR mycket."


(sl) runka, onanera. Ordet påträffat hos Waller (2002) och på min mejlfråga vad han vet om uttryckets bakgrund svarar författaren: ”Lubberace är ett i raden av nyuppfunna uttryck för kvinnlig onani.” (e-post 10/4-2007)


(förb spr) i sin artikel Två förbrytarordlistor från 1840-talet (1947) har Olof Gjerdman med orden i betydelsen hora, gatflicka, glädjeflicka. Han härleder orden till ’sanskrit lubh; to desire, to lure och lobha; desire, cupidity.’”  To desire; att åtrå, to lure; att locka, lura samt cupidity (åld); lystnad, lusta. Jämför lumia.


(latin lubricus; glatt, hal) Den fuktighet som avsöndras i anslutning till sexuell upphetsning, i synnerhet i de kvinnliga könsorganen, kallas i sexologiskt sammanhang för lubrikation, smörjning. Om lubrikationen är otillräcklig kan syntetiska, vattenlösliga glidmedel användas. ”Alla tjejer vet exempelvis att det som händer med killens könsorgan när han blir upphetsad kallas erektion. Däremot vet inte tjejerna att det kallas att få lubrikation när de själva blir sexuellt upphetsade.” (Bland horor, bockar o bögar 2002) ”Jag kunde se på många av herrarna, att de inte visste, om de skulle tänka eller känna, analysera eller lubrikera, så jag vände mig mest till Betty.” (Brøgger 1978) ”Lägg märke till hur hon lubricerar kraftigt från slidan!.” (Söderblom 2015)


(sam) lös avföring, smuts.


(sam) diarré*.


(latin ljusbringare) djävulen i latinsk kristen tradition. Ordet från Jesajas profetia om den babyloniske konungens fall. Han kallas i Jesaja 14:12 för ’morgonstjärna’ som i grekisk översättning blir fosforos; ljusbringare. Profetian tolkades som en utsaga om djävulens fall vilket fick namnet Lucifer att knytas till denne. Enligt svensk folktradtion förknippas Lucifer, kallad Lusse, Lussepär, med Luciadagen, där han ledde ’lussefärden’.  Dick Harrison menar i sin "Harrisons historia: När Lucia kom med löss istället för lussebullar" (Svd 9 december 2018) att lussefärden låter väl mycket som Lucifer,  alias Satan,  för att det ska kunna röra sig om en slump. "Hur namnet uppstått är omöjligt att räkna ut på grund av bristen på källor om medeltida folktro, men det är inte osannolikt att man har slagit ihop Oden och djävulen till Lusse och trott att varelsen drog fram på natten med ett fökje av smådjävlar. Vi vet att Oden efter kristnandet gärna förknippades med djävulen." "Genom att vid denna tid kämpa starkt och kraftfullt segra, övervann Kristi brud, tack vare Brudgummen och med gudomlig hjälp Lucifer och alla demonner som fanns i och utanför helvetet..." (Blomkvist 2019 s 387)


(sl) fitta, öppning*. Lapp på luckan; mens, menstruation.


(eng) samlagsställning där tre personer, varav minst två män, deltar. En man penetrerar den andre mannen i anus. Denne i sin tur tränger samtidigt in i den tredje personens kön eller anus. Mannen i mitten, han som både ger och får, är den som kallas Lucky Pierre.


(sl) begynnande hårväxt på fittan. ”Hör av dig för en sexstart alla ni oerfarna tjejer med ludd på karamellen och ett begär efter styv kuk mellan läpparna.” (Kontakt. Lektyr mars 1999) Se även karamell.


(åld) 1 fitta. Ordet finns med hos Roberg (1718) med förklaringen ”hvad hårvächst är” och att ludde har med luden att göra är väl en inte alltför djärv gissning. 2 (smn) kuk. ”Var är min lilla Ludde nu va? Är han mellan dom rara sköna pattarna...” (Salten 2009)


(sl) fitta. Se vidare hål.


(euf) samlag. "En flicka hade blivit i gråsess. Fästmannen ville inte tro, att han var far till barnet. Då svara flickan med följande kväde, Kors minns inte du, när som Kersti (Kätstin) hon sto brud? Och vi dansade till klockan var sju. Sen lade du mej på en uppbäddad säng och gjorde lilla lude, lude, lej." Upptecknat av O G Svensson, Brålanda socken, Sundahls härad 1931)


av tyska Luder; fräck uppkäftig kvinna, kadaver*. 1 i betydelsen sköka, hora är luder inte särskilt gammalt i svenskan. SAOB finner ordet tidigast hos Bellman 1771. ”Luder var ett helt nytt uttryck, kom från tyskan och betydde kadaver.” (Brunner 2002) Men som skällsord, t ex ditt luder, ditt as, är ordet mycket äldre. Ursprungsbetydelsen är nämligen ”dött djur använt som lockbete vid jakt”. Hur denna betydelse har kommit att kopplas samman med sköka har Stolpe (1984) en teori om. ”I motsats till skällsordet as har skällsordet luder kommit att bibehålla ett betydelsemoment från jaktområdet nämligen det av lockelse. Och det är förklaringen till att skällsordet har gått över till att beteckna ett yrke som är på en gång lockelse- och skambetonat.” ”L är Ludret som Långsamt Lyfte/ det Läckra Låret i bedrägligt syfte.” (Tankekorn) ”För pengarna köpte jag smink och puder och fina kläder för att behaga torskarna*. Så tjänade jag ännu mera pengar, köpte mera spackel och luktade ännu mera luder.” (Pocket-tidningen R 4/77) ”Om ett luder är en kvinna man köper, är alla kvinnor luder [...] I arabiska länder kan man köpa en hustru för två kameler, ett luder nere vid Madeleine kostar lika mycket, vad är skillnaden?” (Brøgger 1974) ”Dock bäst jag trives i lag med luder,/ med skrål och kankan och porterdrank,/ när pattar blottas och kättjan sjuder/ och luften ångar av kvinnostank.” (Skaldebrev till Maggan från Augustir, barden, av Gustav Fröding i en delvis otryckt dikt 1883.)

Engelskans lure; lockbete, går igen i luder liksom franska leurre och italienska logoro med samma betydelse. I slang finns t ex luderbur, luderkupa, ludersjapp om bordell samt rälsluder; tågvärdinna. "Med Spårvagn kunde man komma till Gamla stan och upp i luderkupa vid Österlånggatan. Flickor i vackert rum, ja äldre kvinnor, och vilken dörr som valdes kvittade lika. det var en bikupa av 'horor'. Var de i trappan eller förstugan drog de om kunden. Pris 1 kr. med exposition upp till brösten. De hade [...] vita kalsonger, öppna förstås med d. m [decimeter-] bred virkad spets, vackert, som gjorde sig bra mot rött och svart i skrevet." (Suneson 1891)

Enligt en högst privat enkätundersökning (Oordboken 1989) är de tillfrågade männen och kvinnorna överens om att luder är ett av de värsta fula skällsorden. Några röster: ”Ordet är så nedvärderande i sin ton att det får karaktären av dom eller stämpel. Det hamnar i samma klass, både till sin innebörd och styrka, som ordet ’häxa’ under medeltiden.” (kvinna 24) ”Ordet hora och luder säger mig att personen som använder dem har en nedvärderande inställning till kvinnan och har också ofta en dubbelmoral i sitt sätt att se på kvinnan. Orden i sig betyder väl att kvinnan är oren, ovärdig, men den som gjort henne till det är konstigt nog en ’karl’ med stort K.” (kvinna 39) 2 (so) lesbisk kvinna. 3 enligt Ordbok över Nösslingemålet  används luder om "stokrake, elak märr".


(lmo) champagne. Något man bjuder på som en "muta" för att få någon i säng.


(sl) parfym. Se också luder.


(sl) husvagn, husbil. Se även luder och kula (5).


se under luder.


(mil sl)  f d  partiledaren för Liberalerna, Jan Björklund (f 1962), lär ha använt uttrycket flitigt under sin militära karriär. Ludermässig var den som inte gick, sköt eller agerade som en man.


(sl) knulla. Troligen av luder; sköka, hora. Jämför hora med samma dubbelbetydelse. Att ludra var ursprungligen att lägga ut ett djurkadaver (luder) som lockbete vid jakt på rovdjur.


(latin smittsam sjukdom, pest, troligen till luere; spola, skölja) syfilis. Luetiker; en som har syfilis. NEO har ”hist.: sedan 1885”. ”Syfilis, lues, har många likheter med aids eftersom smittan är sexuellt överförd och de smittade stöts ut. Även syfilis kan smitta via blodet.” (Dahlgren 2013) "När han i verkets andra del beskriver Zorns 1890-tal tar han syfilissmittan för given, även om han använder det mindre kända och mindre laddade namnet på sjukdomen, lues." (Per Svensson: Zorn ett liv en tid. Albert Bonniers förlag, Sthlm 2023) Se vidare könssjukdomar.


(sl) det luffar, lufsar (går) för någon; någon får orgasm, utlösning.


(sl) gå på luffen; gå på gatan. Luffare; vagabond oftast utan fast bostad och arbete.


(smn) fittan. Källa: vadkallasfittan.se.


(sl) 1 fjärta. 2 lufta fimpen, noshjulet; pissa. Norsk slang har lufte slangen; pissa. 3 lufta ollonet, nicklas; runka.


(sl) gör den som bara sitter på toaletten och låtsas bajsa. Detta för att, av någon anledning, få en stund för sig själv eller slippa jobba.


(sl) prata skit om någon eller något.


(sl) kuk som istället för sperma bildlikt sprutar luft och därför är oduglig till att befrukta en kvinna. Jämför cykelpump.


(sl) lugga busk, lugga ryan; runka, onanera.


(lmo) legat. ”Han har luggigt med hon”. Hört på 1950-talet från en skolkamrat.


(sl) enligt Thorén (2015) från romani om lösaktig kvinna.


(smn) kuk. Enligt Hjelmqvist (1901 ) använt i Barkaryd i norra Småland.


se lucka.


fornsvenska lukt, lucht; "odör, lukt (som någon sprider). Uppgift från Söderwall (1890).


(sl) fitta.


(lmo) fjärt*. Se även godisbutik.


fsv lukt; odor, lukt. Lukthus (mil sl); avträde, dass. Langenfeldt (1947) har ordet från K 1 i Sthlm. Se även under hus.


ett av de vanligaste holländksa slangorden för kuk.


(sl) snygg, sexig singeltjej i rätt ålder och tillgänglig för en dejt (träff).


(fbr) prostituerad kvinna.


(rom) prostituerad.


nonsensnamn för fitta.


(euf) äta lunch; cunnilingus* och fellatio*. Se också frukost och middag.


1 (sym) fitta.  Tät, buskig skog. ”Monys kuks stora rödbeta var redan i färd med att plantera sig i den våta lunden mellan hennes ben.” (Apollinaire 1993) Jämför skogslund. 2 (hind) kuk.


1 (smn) lunga; kuk. Enligt Hjelmqvist (1901) använt i Barkaryd i norra Småland. 2 (sl) lungor; kvinnobröst. ”För att sedan inleda dansen med att i tur och ordning peta på hennes bröst och säga: ’Vilka lungor fröken har!’ Utan att den unga damen på minsta sätt tog illa upp.” (Stiehler 1950)


(sl) kvinnobröst.


(sl) det lunkar (går) för någon”; någon får orgasm, utlösning. 2 lunka på; knulla (på). ”Jag viskade: var ej rädd, jag lovar i tid retirera mig, cousine skall ej löpa någon fara, och jag lunkade på, tills jag kände momenten nalkas, då jag hastigt avbröt spelet och det befarade strax därpå följde tätt utanför.” (Hallenstierna 1972/1700-t)


(sl) kuk. En jätte (Lunkentuss) som tog hundra mil i varje steg. Känd från europeiska folksagor och i Sverige sedan 1780-talet. Se även tofs, tuss.


(lat) sköka.  Varginna. Därav lupanar; horhus. ”I det gamla Rom var det brukligt att anordna en fest i lupanaret, då en novis hade sin ’brudnatt’.” (Eriksson 1939) Franskan har louve; varginna; prostituerad. "Varginnorna frekventerade parker och trädgårdar i gamla romerska städer och drog till sig kundernas uppmärksamhet med varglika ylanden— att varginnan, amma till Romulus och Remus, Roms grundare, var en prostituerad vid namn Acca Lurentia, älskarinna till herden Faustulus, som fann tvillingarna på Tiberns strand. Denna Acca var en ’lupa’ (= varginna), tidens beteckning på en prostituerad kvinna. ’Det romerska folket hade en prostituerad till amma’. triumferar Lacroix.” (Eriksson 1939)

Bo Bergman (1985) berättar att varginnan anses som starkt liderlig och att vargen är känd för att vara mycket sexuellt aktiv. I Frankrike har man också  la danse du loup (vargdansen) för ett knull (även danser; knulla) och en flicka som har förlorat oskulden sägs ha sett vargen (elle a vu le loup). I sagan om Rödluvan (en folksaga, som lär finnas belagd redan i en lärobok för domskolan i Liège från 1023) vill många se vargen som symbol för sexualiteten. Jämför varg.


1 (måns) Bergman (1929) har med ordet i betydelsen anus, bakdel med källhänvisning till en viss W Andersson, Mölndal f 1885. Gibson (1978) har lur; näsa, anus, båda som bekant utmärkta blåsinstrument. 2 lur (sl); kuk. 3 (sl) lägga på luren; dö.


(gråspråk) rumpa.  Gråspråk var ett  hemligt språk som talades av de älvdalska gårdfarehandlarna och var en variant av älvdalska.


(sk) avlida, dö.


(no sl) 1 lurekuk; om man som lurar partnern på konfekten. Luremus; om sängkantsjungfru*. 2  (sl) luremus; kallas en flörtig person vars uppträdande kan ge intryck av att lova mer än bara flörtande. Se även lurmus.


(sl) fis, fjärt.  Kallas en person som bedriver smuggling, smugglare, men också om skojare, bedragare i vidare mening.  Lågtyska lurrendreier eller holländska lorrendraaier med samma betycelse. Från början användes ordet om tygförfalskare, där lor är lump och draaier; bedragare.


(da) tittare, voyeur*.


(sl) prostituerad enligt Thesleff (1912). Troligen har ordets första led med lura att göra, medan det senare ledet -hippa kanske kan kopplas till eng hip; höft, länd. Lurifax; skälm, skojare, från nordtyska Lurfix; person som står på lur, spion. Lurihippan står och lurar på kunden med utmanande utskjutande höfter.


(euf) kuk enligt 38-årig man. Antingen lurar den sin ägare på konfekten genom att strejka när den bäst behövs, eller så lurar den sig in i fittan med falska löften.


(dial) 1 penis. ”Kanske av fornsvenska lurk = duglös människa men eg påk, stör”. (Rietz 1867) Hellquist (1980) har ”man med knölpåk” och Wessén (1982) menar att ursprungsbetydelsen är knölpåk och ordet är ”av omstritt ursprung möjligen ett iriskt ord”. ”Så glad som en svirrande svala/ — uggedi gnuggedi gnö —/ sin lurk ur en buske han hala’ [...]/ ’Nu kommer jag till dig min mö’!” (Tovoté & Ploski 1983) 2 Västgöta-Bengtsson (1993) har lurk; lortgris.


(sl) kvinna som verkar villig men som vägrar släppa till när det gäller. Se även sängkantsjungfru och  luremus.


(sl) en kvinna som lovar mycket men gör halt när det kommer till huvudsaken. Mannen blir således lurad på musen.


(lmo) falsk urolog. Se vidare  urologi.


(sl) murran*. Källa: vadkallasfittan.se.


(sym) fitta, fitthår.  Lurv (dial); ’en som har okammat, yvigt hår’. ”Därpå blev jag expedierad av en riktig lurvfitta i övre trettioåren; kraftigt hårburr, bastant kroppshydda och säkerligen vildvuxen därnere.” (Drougge 2006)


(sym) fitta, fitthår. ”Kärringen klippte lurvetufsan sin,/ fyra hekto vägde ullen/ Fick hon inte nog till strumpor och sock/ Så tog hon sig i röva/ Ruska ur en lock/ Då fick hon nog till strumpor och sock/ Å drängen han fick en luva." (Svenskt Visarkiv)


fornsvenska lus och isländska lús. Gemensamt germanskt ord t ex tyska Laus och engelska louse. 1 (so) nedsättande om homosexuell man. Även allmänt skällsord. 2 fitta. ”... värre illa någon som skriker mycket envisas fullt fast med att få smeka på hennes lus ...” (Hammarén 2003)


(sl) Thesleff (1912) om prostituerad. ”Boston-Lusja, en som ofta besöker offentliga danstillställningar.” Rietz (1867) har närkingska luska; lusigt, sluskigt fruntimmer.


(sl) fitta. Se vidare mus.


(sl) smutsig, skitig.


(so) Swedberg (1720-t) förklarar ordet med homo nauci; odåga.


(sl) Berg (1924) har ”uppsaliensiskt skolslang för scrotum*”.


fornsvenska lusta, luste*, luster; lust, begär, böjelse. Söderwall (1892) har lusta; hafva lust el. begärelse till och "qvinno luste;  lust till qvinnor, begär efter samlag med qvinna."  Allmänt germanskt ord t ex tyska Lust och engelska lust. Enligt SO ”hist.: sedan slutet av 1200-talet (Westgöta-Lagen)”. ”Sädan reeter dieffulen samma okyske menniskor till en sådan lust och käti, at them klijar i kroppen...” (Erik Johan Prytz Magia Incantatrix 1632) Swedberg (1720-t) har med ordet och  ”tig faller lust til henne, desideras eam.” "Mannen med kryckorna hälsar den vackra mademoiselle Löwen och kysser hennes hand, är en annan pennteckning som jag skulle göra senare på natten sedan jag intagit honung med cremor tartari på kammaren och även haft fröken Löwen till min kropps lust." (Brunner 2020 s 534) ”Och ibland kanske jag inte har lust, men har lust att få lust. Ofta får man ju lust bara man börjar.” (4 kvinnor pratar om lust... Ottar 2/96)

I artikeln Ett lustfyllt dilemma i Ottar (3/2005) heter det: ”Lust är inte som hunger och törst. Den hänger ihop med ett väckt intresse. Om det inte väcks, så väcks det inte.” ”Medan jag satt där på soffan lyckades jag genom en serie försiktiga rörelser under kläderna trycka min lustas verktyg mot hennes aningslösa lemmar.” (Nabokov 1984) "Han virade in sig i filten, eftersom han var rädd att hon skulle lägga märke till hans stigande lust." (Länsberg 1959) Se även köttslig, köttets lust(a) och luste.


av fornsvenska luste; variant av lust. Även vanluste, vanloste; ond lusta. "skrapa  aff mik allan kötliken wanlosta. (Söderwall 1906) Sinnligt (sexuellt) begär t ex köttets lusta. "Våra urföräldrar Adam och Eva var i paradiset oskuldsfulla som barn och rena som Guds änglar. Sin nakenhet märkte de inte och köttets lustar hade de inte känt i förhållande till varandra." (Folksagan i Sverige 3 s 144) ”Jag såg att du hade din lusta med ko eller märr.” (Ur Rättslösbalken 5 i Västgötalagen 1200-t) ”Fru Kristin, Jakob skräddares fru, ansåg att Britta förlett hennes döttrar till ’okysk mannelusta’.” (Chrispinsson 1999 om en otrohets-rättegång under 1600-talet.) ”Innan jag reste, lyckades jag förleda portvaktens trenne flickor till en vild orgie. I fem timmar frossade vi i sinnenas lustar.” (Casanova 1936/1700-t) Infallet att göra det just där, med Themsen vältrande fram under oss, roade mig mycket. Men när den djuriska lustan hade tillfredsställts, kunde jag icke annat än förakta mig själv för att jag förenat* mig så innerligt med en så usel varelse." (Boswell 1951)

Även onda lusta som i följande utdrag från ett våldtäktsfall refererat i Ulleråkers häradsrättsprotokoll, 1763: ”...har Kihlberg stigit upp ifrån henne, och gått ett stycke därifrån, till sina kamrater, men strax därpå, åter gått till henne tillbaka, och sin onda lusta fullbordat, varunder hon även skrikit.” Andra ord som användes på samma sätt var att ha olovlig beblandelse och beblanda sig i olovlig lusta.


(nyo) ”bett i samband med lusta”. (SAO 2013)  Se också sugmärke.


(nyo) ”att bita eller klämma hårt i någon man tycker om”. (SAO 2013)


(euf) klitoris. "Och när klitoris i böcker av det här slaget började skildras kunde man också varna för risken att kvinnor blev alltför intresserade av detta sitt 'lustcentrum', som klitorisen kallades när den 1718 första gången beskrevs i ett verk på svenska." (Västerbro2025 s 269) Se även lust.


(fsv)  Söderwall (1890) har följande förklaring till ordets betydelse: "cupido, libido, lust, begär; vanl. begär till det som är otillbörligt och särskilt till vällust, lusta".  Se även lysta.


(euf) 1 fitta. Positiva, lustfyllda namn som för tankarna bl a till paradisets lustgård, ett ord som för övrigt också används i sammanhanget. ”Nu var jag själv så genomkåt, att jag verkligen ville stoppa in den i lustgården.” (Wik 1973) ”Han presenterade sitt redan styva, oproportionerligt långa organ och beredde sig tillträde till hennes lustgård till bådas tydliga njutning.” (Cleland 1965/1749) 2 bordell. ”I detta alltid öppna lusthus är ett dussin unga venusprästinnor sysselsatta med att underhålla och uppegga alla olika smakriktningar.” (Erotikens historia 1964) Se även gård, hus och källa.


(nyo) ”rikligt med könshår”. (SAO 2013) Se även matta.


NEO har ”hist.: sedan 1923”. Lustmordet är den svåraste formen av ett urartat sexualliv.  Lustmördaren är inte ute efter kroppslig förening utan blir tillfredsställd genom att döda sexualpartnern och därefter utsätta kroppen för lemlästning. En ryktbar lustmördare var Jack the Ripper (Uppskäraren), som under tre månader 1888 brutalt mördade sex prostituerade i Londons East End utan att avslöjas.


(sym) prostituerad. ”Jag tog henne med upp på vårt rum och i vår säng och fick uppleva en intelligent, munvig kvinnas reflexioner över tillvaron i männens värld, där hon sedan många år tjänade sitt uppehälle som lustutlöserska.” (Lidman 1957)


(åld so) oförklarat hos Swedberg (1720-t).


(sym) fitta. Det berättas om skalden som lät flickan spela på hans flöjt medan han spelade på hennes luta så att strängarna brast.


(lmo) 1 manligt luder. Också som skällsord din djävla lutfisk. Namnet kanske anspelar på att prostituerade ofta lutar sig mot husväggar i väntan på kunder. 2 byta vatten på lutfisken, lägga lutfisken i blöt; pissa. 3 må lutfisk; må illa, vara spyfärdig.


(lat) smuts, orenlighet, dy och gyttja.


(sl) 1 kuk. 2 luva, toppluva; förhud.  3 luva; knullgummi.


(lat) otukt, vällust*. En av dödssynderna. "Till luxuria, ett komplex av synder mot naturen som alla utmärktes av vällust och måttlöshet, räknade Thomas av Aquino sodomia: när en människa hade sexuellt umgänge med någon av 'ett otillbörligt kön, man med man och kvinna med kvinna'." (Bagerius 2017) ”De som syndat genom köttets njutningar (luxuria) plågas i helvetet genom att de slungas av en våldsam och aldrig stillad orkan än hit, än dit.” (Ankarkloo 2003) I Gunnar Wetterbergs bok Prästerna (Bonniers 2014) illustreras otukten med  "en man och en kvinna som kysser varandra" i en kalkmålning i Araslövs kyrka från andra hälften av 1400-talet. Se även under otukt.


(sl) lesbisk.


(euf) i Umnäs i Lappland sägs, enligt Byrman (1989), ”det lyckesä” om en önskad och efterlängtad graviditet.


(euf) 1fittan enligt vadkallasfittan.se. 2 kuken. ”Bland dem befann sig också mannen med ankorna och kapunerna, äggen och den stora lyckan.” (Aretino 2008)


(euf) bli lycklig och göra lycklig; få ett knull. ”Jag kom, fann henne allena, medförde lite smått och släppte henne ej utan att bliva lycklig.” (Hallenstierna 1972/1700-t) ”Ni älskar mig och kan ändå ej besluta er för att göra mig lycklig?” (Casanova 1936/1700-t) ”Jag lovade att stanna ännu en natt för att tillfredsställa även Veronica men till min sorg och skam märkte jag att jag för första gången i mitt liv var ur stånd att lyckliggöra en tjusande och hängiven varelse.” (Casanova 1936/1700-t) "Efter kyrkan gick jag i sansad men glad stämning till Louisa och förmådde henne att slutgiltigt bestämma onsdagen för vår lyckliga natt." (Boswell 1951)


(sym) 1 fitta. Se även brunn. 2 kasta pengar i lyckobrunnen; knulla.


se grotta.


(sl) fitta. Se även under hål.


(euf) orgasm*.


(nyo) ”mannens könsorgan”.  (SAO 2013) Jämför slang.


se port.


lycopodium är det vetenskapliga namnet på växtsläktet lummer och nikt är sporpulvret hos samma växtsläkte vilket förr användes bl a som sårpuder. Här om ”glidmedel på kondomer”. (Trost 1988)


(sym) 1 fitta. ”Titta då, så den står på Lampridius! Hans brinnande ljus hör hemma i din lykta*!” (Chorier 1967) 2 lyktor ”lysande = strålande” kvinnobröst. Se även ljus.


(sym) kuk. "Somna min Nymf! dröm om min Lyra,/ Till dess vår Sol går opp klockan fyra,/ Och du dig sträcker,/ Och armarna räcker/ Till min kanna och min famn/ Eldad av mitt blod och namn." (Bellman FE I: 271)


(sl) släcka lyset och lyset slocknar;  avlida, dö.


huvudperson i Aristofanes komedi från 411 f. Kr. Under de pelopponesiska krigen (en serie krig under 400-talet f. Kr. mellan Aten och Sparta) startade hon en kärleksstrejk bland Atens kvinnor riktad mot de krigsgalna männen.


(fsv) enligt Söderwall (1890) betyder ordet "hafva lust (till), hafva begär (till). Jfr lusta.


1 om den som känner starkt begär efter någon eller något. Fornsvenska lyste; bildning till lust. ”Hist.: sedan 1536”. (NEO) ”Flora hon öpnar et fält./ Som det lystna ögat rör och förtjusar.” (Bellman F E nr 37) 2 (åld) om havande kvinna heter det att ”hon var lysten”; med begär efter särskild mat. "Hans lystna smekningar gav bränsle åt hans lidferliga lustar."  (Apuleius 2024 s 143)


(sl) när man skiter och bara behöver torka sig en gång med pappret som visar sig vara rent.


(sym) prostituerad i superklassen och som också kostar därefter. Ett lyxfnask behöver inte ragga kunder på gatan utan tar emot en exklusiv, utvald kundkrets antingen i lägenhet eller på hotell. Se även callgirl  och  fnask.


(sl) när en kille använder kondom vid runk. "En lyxig runk oftast när man kollar på porr utan att dra i den, för att sedan dra på en kondom och runka = kraftig utlösning." (slangopedia..se)


(sl) gör den som först bara passivt tittar på porr innan man börjar runka staken. Lär öka njutningen. Enligt folkmun.se står ordet för runk med kondom.


(sl) 1 fitta. Thesleff (1912) har låda och tjäna på lådan. Det sistnämnda om prostituerad precis som uttrycket leva på lådan. Man kan också torska på lådan; åka fast för sin verksamhet eller för lösdriveri. ”Vi kommer fram till porten och tågar in och går upp i kyffet. Ja, numera är det synd att kalla det för kyffe, för vi har tjänat på lådan så mycket, att vi har snyggat upp.” (Niles 1950) ”Kan vi lägga ner någon genom några enkla tricks med vår trollerilåda, så låt oss trolla!” (Oravsky: Sex för trettonåringar. Subaltern 3/2006) Kotsinas (1998) har även fisk- och köttlåda. Jämför fiollåda och byrålåda. 2 arsle, rumpa. ”Sitta, slå sig ner på lådan.” 3 lapa låda; utöva oralsex*. 4 översta lådan utdragen; stor byst. ( Dahlman 2012)  5 (so) inte den vassaste kniven i lådan;  om dum, korkad person.


(sl) nedsättande om oattraktiv kvinna.


(sk) lort, smuts.


(sl) extremt  snygg och sexig tjej.


(euf) tända till, bli kåt.  Brinna med kraftig flamma. ”Det är då inte något dåligt leverne den där för, sade den till celibat dömde för sig själv, i det att han plötsligt lågade upp.” (Strindberg 1884—1885) "Slutligen kunde han inte tiga längre utan uppenbarade för dottern sin orena låga." (Folksagan i Sverige 2 s 82)


(sym) lågt kukfäste. ”Unni begrep inte var han gömde kuken, inte ett spår syntes innanför byxorna, [...] Förmodligen var han låghängd. Det hette så. Killar med lågt kukfäste kunde dölja storleken bättre.” (Drougge 2010)


den term som Lars Holm använder om de ”fula” ord som biskop Jesper Swedberg (1653—1735) tar upp i sin Swensk Ordabok (1720-t). Ordaboken, som tidigare bara funnits som handskrift, har nu äntligen, efter närmare 300 år, tack vare Lars Holms mångåriga arbete kommit ut i tryckt form, moderniserad och kommenterad. ”Om någon fått intrycket att ordskatten i SO helt skulle domineras av högspråk, ’fint’ språk, ord för det korrekta och städade, måste jag eftertryckligen dementera. I själva verket frodas det mängder av ’ogräs i biskopens örtagård, för att nu välja ord ur hans egen fatabur.” (Lars Holm i Jesper Swedbergs Swensk Ordabok i Jesper Swedberg — en antologi (2008.)


(sl) fitta, enligt man i 20-årsåldern från Helsingborg.


(dial) enligt Rietz (1867) använt i Värmland och Dalarna om ”liten ruka* eller hög af träck”.


(sl) (spott)loska. Se även spott, spotta.


(sym) kuken. ”Lyfta på låren, skilja på håren, och köra den långe in? Svar: vävning.” (Erotisk folklig gåta)


(smn) kuk. Långe Jan är ett 42 meter högt fyrtorn på Ölands södra udde.


(smn) kuk. Namn på långfingret. Se även finger. ”Långeman hittar den långa saftiga skrevan, glider in en bit och fortsätter upp över klitoris så att ni spritter till och skinkorna darrar.” (Leif Panduro i Sänghästen 1987.)


(dial) en slags fisk. (OFVG) Se vidare under fula fiskar.


(dial) folkligt om barnmorska enligt Frykman (1979): ”Till och med barnmorskan — som ju normalt stod lite utanför bygemenskapen — kallades vid kärleksfulla namn som musmoster och långfittefaster.”


(sl) kondom. Se vidare under intima plagg.


(sl) den som har det långkukigt har det trist och långtråkigt.


(nyo) ) ”att penetrera* och föra penis in och ut under lång tid”. (SAO 2013) Därav långpumpare om den som utför akten.


(sl) manlig orgasm som man håller inne i det längsta.


(dial) med utskjutande bakdel.


(sl) ankra långsides; knull från sidan.


(sl) kuk. ”Då fick han in långskorpan och gav mig en körare så jag trodde han sikta på att ta sej ut genom käften på mej.” (Jönsson, Kärlek 9/1968) Norsk slang har loff; långfranska för samma sak. Se även skorpa.


(sl) 1 lägga (skjuta) ett långskott; skjuta av en laddning sperma. 2 lägga ett långskottt; coire* enligt Thesleff (1912).


(sl) kuk. Se även stång.


(sl) lång, het kyss. Se även sugare.


(sym) 1 kuk. 2 utdragen kyss. Enligt Lindström (2021 s 92) "så tycks nordborna ha kysst varandra på munnen i allra minst tretusenfyrahundra år, en ganska imponerande kollektiv långtradare".


(sl) långdragen, ljudlig fjärt. Se även brakare.


(sl) fitta.


(fornsvenska lar bildat till en indoeuropeisk ordrot med betydelsen vara böjd) benets övre, kraftigare del. "Hist.: sedan början av 1300-talet (Skåne-Lagen).” (SO) 1  ”Och om man sade lår till henne, lår som man sade i Köpenhamn, så blev hon också arg. Det hette inte lår, utan det tjocka på benet.” (Du kan få en unge. Andersen 1979) ”Hon var reserverad i sitt sätt, och det enda som gav mig något hopp var den omständigheten att hon ej visade minsta tecken på missnöje, när jag vid bordet tog upp hennes servett och ömt tryckte hennes lår.” (Casanova 1936/1700) ”För att öka vällusten på det härliga överkastet/ tvättar härskarinnan sina heliga lår./ Hon tvättar dem för kungens lår.” (Inanna 2011) 2  i det ålderdomliga  lägga lår tillhopa, lägga lår om någon; ha samlag. " På kvällen, när det var dags att gå och lägga sig, hade bonden frågat sin gäst Nils Sparre om han och Anna 'måtte lägga sina lår tillhopa'. " (Hassan Jansson, K/ Lindström, J 2018) "Varken tanken på nationalutgåvan eller på Elisabeth Verolygs feta, vänliga lår över hans egna magra och håriga gubblår, kunde återföra honom ur det sällsamma landskap där han nu rörde sig." (Gustafsson, L 1986 s 292)


1 (åld) Wessman (1925-26) har ”breda ut låren, vara villig till samlag.” SAOB har låra; ”föra låren fram och tillbaka”. 2 (sl) spottklump, spotta.


(sl) kalsonger (1850-t). Se vidare under intima plagg.


(euf) fitta. Ord använda av Stefan Hammarén i sin Vita brevet (2006) där det bl a heter: ”...trädd närme sig te vit under, lårhemmet på dig...” och  ”... på ovan nästöversta lårfröjdshålets buckel porl upp inuti fått sin vita obenvita kittelfärg...” Se även hål och hem.


(sl) knull.  Gäng; sällskap. Dansk slang och Bom (1950) har ”have været med i lårkrigen (nok ordspil på ’lårkrig’ = lyske (ljumske)” och ”slå et lår over på et kvindfolk” om samma sak. Se också gänga.


(sym) fitta. Läge och klYkform. Jämför klyka.


(sym) knull. ”Å låren de plaska/ när fitta å taska/ med spermasåsen slaska.” (Ramsa använd av barn och ungdom bl a i 40-talets Närke.)


(sl) ha lårskälva; vara kåt.


(sl) fittan. Ett vanligt uttryck i sammanhanget är pimpla i lårviken; knulla. Se även vik och udde.


(euf) 1 Byrman (1989) har ”han har satt för lås på henne”, om havande kvinna, meddelat av man ( f 1905). Byrman har ingen annan förklaring än kommentaren ”dunkelt uttryck”. En möjlig tolkning är att mannen låser (binder) kvinnan vid sig genom att göra henne med barn. 2 (sym) fitta som i ”sticka nyckeln i låset”. ”Då slank regeln ur låset.” (Aretino 2008) ”Vi kunde inte hålla tillbaka ett skratt då den ärovördige patern dragit nyckeln ur låset och som tecken på välbehag gav ifrån sig ett så hemskt väder*, [...] att det mullrade i hela klostret.” (Aretino 2008)


1 (euf) i norskans ”jeg lot som jek skulle” om tänkbart WC-besök enligt Tryti (1985). 2 (euf) låta (någon) underförstått komma när sig. ”– Du han? (Lät du honom?) – Tro int du ja gatt.” (Tror du inte jag blev tvungen.) (Palmenfelt 1994) 3 (sl) låta vibratorn gå varm; runka, onanera. 4 låta urin, låta gå; pissa. "Alldenstund barnet ofta har behov att låta urin eller avföring snart efter måltiden och alldenstund det märker, att det icke kommer ur den något obekväma ställning det befinner sig i då det hålles fram, så börjar det snart inse att fullgöra sin skyldighet.” (Isak Jundell: Det sjuka och det friska barnet. Sthlm 1927.) "Men om en stund viskade gumman att hon måste låta det våta gå." (Folksagan i Sverige 3 s 800)


(sl) lesbian*.


(sl) krypa i lä; flörta*.


se under lebb, lebba.


1 (sl) gå och (slå en) läcka; pissa. 2 (sl) menstruera. 3 (sym) fitta. ”... smeka och leka med den läcka som utmärker vårt kön och är så förunderligt vattentät.” (Cleland 1965/1749)


(euf) godbit, könsorgan ”... när den del av mig som så länge hungrat efter den kära läckerbit som nu så njutningsfullt proppades in i den...” (Cleland 1965/1749) ”Så stödde hon sig mot väggen, lyfte det ena benet, stack saken i magen på sig och svalde läckerbiten på stående fot.” (Aretino 2008)


(sk) lort* i  t ex kolädda.


(sl) 1 läder, läderbög, läderfjolla, lädergosse, läderman; bög. ”Läderbögar raggar av tradition upp och har gärna sex med varandra där det faller sig. Det kan vara på bastuklubb, videohak, läderbar eller någon offentlig toalett.” (Shocking Lies 2000) ”Han tyckte han påminde om en läderfjolla som han träffat i somras, förklarade den yngre kollegan.” (Persson 2003) 2 dra läder; runka. 3 läderpenis; löskuk*.


(sym) 1fitta. 2 läderlappar; blygdläppar. Se även under lapp.


(sl) analen, dajmkrysset*. Jämför stjärna.


(dial) Ordets  manlige meddelare mejlar följande: "Jag letade efter ordet Lädika eller Läddika som i min hembygd i nordöstra Blekinge användes om det kvinnliga könsorganet. Ordet betecknar annars ett invändigt fack med lock på en klädkistas kortare insida. Det kan tänkas att vår användning av ordet är en förvanskning av det latinska ordet Landic, som finns med i Fula ordboken." Personligen menar jag att det är det beskrivna facket på klädkistan som är upphovet till könsordet.


(sl) läderartad kuk.


(åld) part i lägersmål*. ”Med sin ’sedel’ angav klockaren — maktens öga bland undersåtarna —en misstänkt lägerskvinna.” (Jarrick/Söderberg 1998) Se även kvinna.


(åld) part i lägersmål*. ”Nå, din lilla hora, hade du det lika ljuvligt som din bålde lägersman där i ödestugan?” (von Krusenstjerna 1933/2004))


(jur o åld) olovligt samlag enligt Schenberg (1739). Även Swedberg (1720-t) har lägersmål som han bl a förklarar med lönskeläge*. ”Med lägersmål menas i vidsträckt mening ’olovlig köttslig beblandelse’, men betecknar vanligen sådant, som ej utgör hor, blodskam och våldtäkt.” (Nyström 1921) ”Av de kvinnor i staden [Karlskrona] som fälldes för lägersmål under åren 1787—88 uppger två tredjedelar att de haft köttsligt umgänge med en okänd man.” (Helgesson 2003) Läger;  liggplats, bädd av fornsvenska lægher; liggande, bildning till ligga. ”Anders Eriksson i Ryssberg klagade att de hade haft olovlig beblandelse* och lägersmål med varandra ute på landet vid Rysshammar och där uti tillsammans avlat barn.” (Domboken för Ölme härad, 1645) Se också lönskaläge.


(euf) fornsvenska läggia. Ett gemensamt germanskt ord med grundbetydelsen ’få att ligga’; bildning till ligga. 1 Tysk slang har den Grundstein legen; lägga grundstenen, ta mödomen på en kvinna. ”Då sade Saraj till Abram: ’Denna skymf är ditt fel! Jag lade själv min slavflicka i din famn, men när hon märkte att hon väntade barn började hon se ner på mig’.” (Bib 2000 1 Mos 16:5) ”the frugha matte væl vardha blidha/ een tholkin riddara læggia vidh siin sidha.” (De kvinnor måtte väl bli glada att lägga en sådan riddare vid sin sida.) (Ivan lejonriddaren [1303] citerad hos Ferm 2002.) ”Ske Guds vilja, sa pigan, la sig under prästen.” (Ordstäv). Lägga upp (sig) (sl); om kvinna enbart betraktad som knullobjekt. Även lägga sig in och lägga sig till någon. ”En stadsvakt misstänker att hans trolovade lagt sig in med en annan man.” (Jarrick/Söderberg 1998) ”... sedan Björkström sig med henne beblandat, Berggren även lagt sig till henne men genast stigit av, och sagt, icke kunna, emedan hans lem ej ville stå,...” (Ulleråkers häradsrättsprotokoll, 1763 om ett våldtäktsfall) "Unga mannen i gästbod plägad (undfägnad på ett gästabud) lägger sig hos sin styvdotter och gör henne havandes." (Linné [1700-t] 2022 s 74) Även lägga benen i vädret som i följande citat hämtat från Segerlund (2021 s 49): "Och genom det, tvinga ut dem för att lägga benen i vädret för nästa kund som hade lust att betala dem några ynka kronor, och då faktiskt riskera att bli smittade."  Jämför under 5.

Dansk slang har lægge rør ind för att ha samlag. Jämför nedlägga. 2 ”hon lägger ut”, blir tjockare: här skämtsamt om gravid kvinna. Om en kvinna som på nytt ska ha barn heter det i Kyrkhult i Blekinge ”ha di lajt pau ain te, sia du?” Detta enligt  man f 1937. (Byrman 1989) 3 (sl) lägga av, lägga en maräng, lägga en pelare, lägga en pizza; kräkas, spy. 4 lägga an på någon; flirta med, visa sexuellt (kärleksfullt) intresse för någon. 5 (sl) lägga av, lägga upp; dö. Även dö i lägga benen (näsan) i vädret, lägga en lars, lägga ner (in) skylten, lägga nyckeln under mattan, lägga en rem, lägga på locket (luren) och lägga vantarana på bordet. 6 lägga undan löständerna (lmo) ge någon oralsex. Då bör tänderna hållas borta. 7  lägga en kabel; skita. Även lägga lutten;  snabbt påkommande naturbehov, bajsa, skita. Se också under kabel.


(euf) knull, knulla. Fornsvenska läghra, medelnordtyska legeren och isländska legr; gravplats, samlag och läger; liggplats, bädd. Hist.: sedan slutet av 1200-talet (Westgöta-Lagen).” (SO) Ordet betyder egentligen lägga, utbreda sig, men används också i uttryck som lägra en kvinna, ofta då om olovligt samlag i juridisk eller annan bemärkelse. Swedberg (1720-t) har ”lägra sig med ene qwinno, concumbre cum muliere.” och hänvisar bl a till Bibel 1703: ”Om låckar en Jungfru, then ännu icke förlåfwad är, och lägrar henne: han skal gifwa henne hennes morgongåfwor, och hafwa henne til hustru.” (2 Mos 22:16

”Kvinnopersoner som låta lägra sig av deras brudgummar före bröllopsdagen, skall en prästman, om deras förhållande eljest är uppenbart, intet viga med annan brudeheder än den som våra stadgar eller vanlig plägsed tillåter.” (Nyström 1921) ”Stockholm är för litet sa Celie och skämdes på något sätt lite för att hon raggat på någon som Sylvia uppenbarligen redan hade lägrat.” (Cerise och Celie i Närstrid: Vanessa 2005) ”Jodå, här har vi lägrande under äktenskapslöfte — ett lägrande som resulterat i havandeskap och ett äktenskapslöfte som förnekas.” (Helgesson 2003) "Samma vecka uppdagades i en utby ett fall av fortsatt lägring av barn, där den skyldige var en känd kommunist." (Salama 1965)


(euf) ettrig, potent kuk. Lämmel är en liten gnagare som, enligt äldre källor, vissa år, s k lämmelår, ger sig ut på massvandringar (lämmeltåg) och då inte väjer för något hinder.


(dial) brakfjärt. (OFVG)